חידושי תורה: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
אין תקציר עריכה |
||
(7 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{תקנות הרבי}} | |||
[[קובץ:הערות.jpg|ממוזער|250px|קובץ הערות וחידושי תורה]] | [[קובץ:הערות.jpg|ממוזער|250px|קובץ הערות וחידושי תורה]] | ||
'''חידושי תורה''' או '''הערות''' הוא הכינוי לכתיבת ביאור חדש על קטע מה[[תורה]] לאחר [[עיון]]. הביאור נכתב - בדרך כלל - על פי הכתוב במקומות אחרים בתורה. | '''חידושי תורה''' או '''הערות''' הוא הכינוי לכתיבת ביאור חדש על קטע מה[[תורה]] לאחר [[עיון]]. הביאור נכתב - בדרך כלל - על פי הכתוב במקומות אחרים בתורה. | ||
שורה 7: | שורה 8: | ||
הרבי אומר{{הערה|[[דבר מלכות במדבר]] ו[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15927&st=&pgnum=259 ספר השיחות תשמ"ח עמוד 249]}} שכל זה היה בדורות הקודמים, שאז היו מאוד זהירים בנוגע לכתיבת חידושי תורה. אך כיום, מצד אחד יש להזהר עוד יותר ואין לסמוך ל[[הלכה]] מן ההערות; אך מצד שני אדרבה, דוקא בגלל שישנה 'ירידת הדורות', צריכים למצוא עוד אופנים בשביל להגדיל ולהרחיב את [[לימוד התורה]]. ועל ידי כתיבת החידוש שאז צריך להסביר זאת לזולת, מתוספת אצלו ההבנה בלימוד. | הרבי אומר{{הערה|[[דבר מלכות במדבר]] ו[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15927&st=&pgnum=259 ספר השיחות תשמ"ח עמוד 249]}} שכל זה היה בדורות הקודמים, שאז היו מאוד זהירים בנוגע לכתיבת חידושי תורה. אך כיום, מצד אחד יש להזהר עוד יותר ואין לסמוך ל[[הלכה]] מן ההערות; אך מצד שני אדרבה, דוקא בגלל שישנה 'ירידת הדורות', צריכים למצוא עוד אופנים בשביל להגדיל ולהרחיב את [[לימוד התורה]]. ועל ידי כתיבת החידוש שאז צריך להסביר זאת לזולת, מתוספת אצלו ההבנה בלימוד. | ||
הרבי מוכיח מכמה מקומות שהחידוש שייך אצל כל יהודי. כמו שכתוב ב[[תניא]] {{הערה|[[אגרת הקודש - כ"ו]].}}: {{ציטוטון|לכל [[יהודי]] יש את את הכח והחיוב לחדש בתורה}}. וכן ב[[זוהר]]{{הערה|חלק א' י"ב ב'.}}: {{ציטוטון|לאפשה לה}} - להרחיבה, שלכל יהודי יש את הכח להרחיב את התורה. | הרבי מוכיח מכמה מקומות שהחידוש שייך אצל כל יהודי. כמו שכתוב ב[[תניא]] {{הערה|[[אגרת הקודש - סימן כ"ו]].}}: {{ציטוטון|לכל [[יהודי]] יש את את הכח והחיוב לחדש בתורה}}. וכן ב[[זוהר]]{{הערה|חלק א' י"ב ב'.}}: {{ציטוטון|לאפשה לה}} - להרחיבה, שלכל יהודי יש את הכח להרחיב את התורה. | ||
==חידוש בתורה== | ==חידוש בתורה== | ||
ה[[גמרא]]{{הערה|מגילה י"ט ב'.}} אומרת: {{ציטוטון|כל מה שתלמיד ותיק עתיד לחדש, הכל ניתן למשה מסיני.}} | ה[[גמרא]]{{הערה|מגילה י"ט ב'.}} אומרת: {{ציטוטון|כל מה שתלמיד ותיק עתיד לחדש, הכל ניתן למשה מסיני.}} כלומר ששום דבר אינו חדש בתורה. | ||
הרבי שואל על על כך מספר שאלות{{הערה|[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3140290 קונטרס כ"ב שבט תשנ"ב]}}: | הרבי שואל על על כך מספר שאלות{{הערה|[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3140290 קונטרס כ"ב שבט תשנ"ב]}}: | ||
שורה 18: | שורה 19: | ||
ומבאר, שהחידושים שמחדשים ישראל, נמצאים בהעלם ב[[חכמה|חכמתו]] של ה', וישראל שגם הם מגיעים מחכמתו של ה', מגלים בחידושי התורה שלהם את החכמה שהייתה בהעלם עצמי. ולכן זהו גם חידוש - כי עד אז לא היה בגילוי; וגם ניתן בסיני - כי נמצא בהעלם בחכמה. | ומבאר, שהחידושים שמחדשים ישראל, נמצאים בהעלם ב[[חכמה|חכמתו]] של ה', וישראל שגם הם מגיעים מחכמתו של ה', מגלים בחידושי התורה שלהם את החכמה שהייתה בהעלם עצמי. ולכן זהו גם חידוש - כי עד אז לא היה בגילוי; וגם ניתן בסיני - כי נמצא בהעלם בחכמה. | ||
==הערות התמימים ואנ"ש== | |||
{{ערך מורחב|הערות התמימים ואנ"ש}} | |||
מזמן לזמן [[הוצאה לאור|מופצים]] מטעם [[ישיבת תומכי תמימים|ישיבות חב"ד]] ספרים וקבצים המכונים בשם הכולל [[הערות התמימים ואנ"ש]]. אלו יוצאים לאור על-פי הוראת ובקשת [[הרבי]] מתלמידי ה[[תמימים]] ו[[אנ"ש]] לכתוב ולפרסם את חידושיהם ב[[תורה]]. | |||
הקבצים מכילים הערות וביאורים בכל מקצועות התורה; ב[[נגלה]], [[חסידות]], תורתו של הרבי, ביאורי [[הלכה]], פשוטו של מקרא, [[גאולה ומשיח]] ועוד. | |||
כיום בכל [[ישיבה]] או מוסד [[חב"ד]]י בעולם, מוציאים לאור באופן תקופתי חוברת חידושי תורה או ספר פלפולים. | |||
==אי דיוק ופרסום== | ==אי דיוק ופרסום== | ||
הרבי אומר{{הערה|[[דבר מלכות במדבר]]}}, שגם אם אין הכותב בטוח על אמיתותם ודיוקם של החידשים שכותב, אל לו למנוע עצמו מלכתוב אותם. ועוד יותר, עליו לפרסמם לרבים ולהדפיסם ב[[קובץ הערות]]. עם זאת, אין לקחת מהחידושים הוראה ל[[הלכה]] בפועל, וניתן לכתוב בסוף ההערה: "וכל זה הוא לפי עניות דעתי | הרבי אומר{{הערה|[[דבר מלכות במדבר]]}}, שגם אם אין הכותב בטוח על אמיתותם ודיוקם של החידשים שכותב, אל לו למנוע עצמו מלכתוב אותם. ועוד יותר, עליו לפרסמם לרבים ולהדפיסם ב[[קובץ הערות]]. עם זאת, אין לקחת מהחידושים הוראה ל[[הלכה]] בפועל, וניתן לכתוב בסוף ההערה: "וכל זה הוא לפי עניות דעתי ואין להורות מכאן". הרבי מוסיף, שהעובדה שהאדם יפרסם את חידושו, תגרום לו לעיין שוב במה שכתב ולתקנם מטעויות וחוסר דיוקים. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[הערות התמימים ואנ"ש]] | *[[הערות התמימים ואנ"ש]] | ||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''"איך כותבים הערה" [https://chabad.info/wp-content/uploads/2022/04/07-04-2022-01-51-13-איך-כותבים-הערה-עם-תיקונים-לחבד-אינפו.pdf מהדורה ראשונה], [https://chabad.info/wp-content/uploads/2022/08/01-08-2022-13-01-55-%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%A5-%D7%94%D7%A7%D7%A0%D7%96.pdf מהדורה שניה (ע' 109)]''' {{PDF}} מדריך לכתיבת הערה. בהוצאת [[הערות התמימים ואנ"ש - חח"ל צפת]], [[תשפ"ב]]. | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:לימוד התורה]] | [[קטגוריה:לימוד התורה]] |
גרסה אחרונה מ־08:32, 8 בפברואר 2024
![](/images/thumb/7/7b/%D7%94%D7%A2%D7%A8%D7%95%D7%AA.jpg/250px-%D7%94%D7%A2%D7%A8%D7%95%D7%AA.jpg)
חידושי תורה או הערות הוא הכינוי לכתיבת ביאור חדש על קטע מהתורה לאחר עיון. הביאור נכתב - בדרך כלל - על פי הכתוב במקומות אחרים בתורה.
הראוי לכתוב[עריכה | עריכת קוד מקור]
בדורות הקודמים נזהרו מלכתוב חידושי תורה, ורק עסקו בהם התלמידי חכמים הגדולים. כפי שכותב האדמו"ר הזקן בהלכות תלמוד תורה[1], שלאחרי שאדם לומד תורה בהעמקת הדעת ויורד לעומקם של הסברות והטעמים, אז הוא יכול לחדש בתורה. וכן כותב האדמו"ר הרש"ב בקונטרס עץ החיים[2]: "הלימוד הנרצה הוא אשר תכלית תכלית לימודו יהי' לידע את הדבר שלומד בידיעה טובה ומאושרה על מקומה, ולא להשתדל לחדש חידושים ולבנות בנינים.".
הרבי אומר[3] שכל זה היה בדורות הקודמים, שאז היו מאוד זהירים בנוגע לכתיבת חידושי תורה. אך כיום, מצד אחד יש להזהר עוד יותר ואין לסמוך להלכה מן ההערות; אך מצד שני אדרבה, דוקא בגלל שישנה 'ירידת הדורות', צריכים למצוא עוד אופנים בשביל להגדיל ולהרחיב את לימוד התורה. ועל ידי כתיבת החידוש שאז צריך להסביר זאת לזולת, מתוספת אצלו ההבנה בלימוד.
הרבי מוכיח מכמה מקומות שהחידוש שייך אצל כל יהודי. כמו שכתוב בתניא [4]: "לכל יהודי יש את את הכח והחיוב לחדש בתורה". וכן בזוהר[5]: "לאפשה לה" - להרחיבה, שלכל יהודי יש את הכח להרחיב את התורה.
חידוש בתורה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הגמרא[6] אומרת: "כל מה שתלמיד ותיק עתיד לחדש, הכל ניתן למשה מסיני." כלומר ששום דבר אינו חדש בתורה.
הרבי שואל על על כך מספר שאלות[7]:
- איך יתכן שהם גם חידוש של התלמיד, וגם ניתנו למשה מסיני - ענין ישן?
- איך אפשר לומר על מצוות חדשות שתקנו חכמים, שהם ניתנו בסיני?
- איך חכמי התורה יכולים להוסיף על תורתו של ה'?
ומבאר, שהחידושים שמחדשים ישראל, נמצאים בהעלם בחכמתו של ה', וישראל שגם הם מגיעים מחכמתו של ה', מגלים בחידושי התורה שלהם את החכמה שהייתה בהעלם עצמי. ולכן זהו גם חידוש - כי עד אז לא היה בגילוי; וגם ניתן בסיני - כי נמצא בהעלם בחכמה.
הערות התמימים ואנ"ש[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – הערות התמימים ואנ"ש |
מזמן לזמן מופצים מטעם ישיבות חב"ד ספרים וקבצים המכונים בשם הכולל הערות התמימים ואנ"ש. אלו יוצאים לאור על-פי הוראת ובקשת הרבי מתלמידי התמימים ואנ"ש לכתוב ולפרסם את חידושיהם בתורה.
הקבצים מכילים הערות וביאורים בכל מקצועות התורה; בנגלה, חסידות, תורתו של הרבי, ביאורי הלכה, פשוטו של מקרא, גאולה ומשיח ועוד.
כיום בכל ישיבה או מוסד חב"די בעולם, מוציאים לאור באופן תקופתי חוברת חידושי תורה או ספר פלפולים.
אי דיוק ופרסום[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי אומר[8], שגם אם אין הכותב בטוח על אמיתותם ודיוקם של החידשים שכותב, אל לו למנוע עצמו מלכתוב אותם. ועוד יותר, עליו לפרסמם לרבים ולהדפיסם בקובץ הערות. עם זאת, אין לקחת מהחידושים הוראה להלכה בפועל, וניתן לכתוב בסוף ההערה: "וכל זה הוא לפי עניות דעתי ואין להורות מכאן". הרבי מוסיף, שהעובדה שהאדם יפרסם את חידושו, תגרום לו לעיין שוב במה שכתב ולתקנם מטעויות וחוסר דיוקים.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- "איך כותבים הערה" מהדורה ראשונה, מהדורה שניה (ע' 109)
מדריך לכתיבת הערה. בהוצאת הערות התמימים ואנ"ש - חח"ל צפת, תשפ"ב.
הערות שוליים
- ↑ פרק ב' סעיף ב'.
- ↑ סעיף כ"ז
- ↑ דבר מלכות במדבר וספר השיחות תשמ"ח עמוד 249
- ↑ אגרת הקודש - סימן כ"ו.
- ↑ חלק א' י"ב ב'.
- ↑ מגילה י"ט ב'.
- ↑ קונטרס כ"ב שבט תשנ"ב
- ↑ דבר מלכות במדבר