תפילות ראש השנה: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "ע"י" ב־"על ידי") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה |
||
(5 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:נתנה תוקף מחזור ישן.jpg|ממוזער|הפיוט "[[ונתנה תוקף]]" הנאמר ב[[תפילת מוסף]] בראש השנה, מתוך מחזור עתיק]] | [[קובץ:נתנה תוקף מחזור ישן.jpg|ממוזער|הפיוט "[[ונתנה תוקף]]" הנאמר ב[[תפילת מוסף]] בראש השנה, מתוך מחזור עתיק]] | ||
ל'''[[תפילה|תפילות]] [[ראש השנה]]''' ישנה חשיבות מיוחדת, בתור יום הדין והיום בו ממליכים את ה' למלך. נוסח התפילה החב"די לראש השנה נקבע על ידי [[אדמו"ר הזקן]], ומאוחר יותר על ידי [[הרבי הריי"צ]] ו[[הרבי]], ונדפס ב[[מחזור לראש השנה]] בהוצאת [[קה"ת]]. באופן | ל'''[[תפילה|תפילות]] [[ראש השנה]]''' ישנה חשיבות מיוחדת, בתור יום הדין והיום בו ממליכים את ה' למלך. נוסח התפילה החב"די לראש השנה נקבע על ידי [[אדמו"ר הזקן]], ומאוחר יותר על ידי [[הרבי הריי"צ]] ו[[הרבי]], ונדפס ב[[מחזור לראש השנה]] בהוצאת [[קה"ת]]. | ||
באופן יוצא מן כלל, שולבו בתפילות ראש השנה (וכן ב[[יום הכיפורים]]) פיוטים ותפילות בתוך [[חזרת הש"ץ]], בשונה מהנהוג בחב"ד בדרך כלל. מ[[רבותינו נשיאנו]] נודעה חשיבות גדולה לכוונה בתפילות ביום זה, ובפרט ל[[תפילת ערבית]] של הלילה הראשון של ראש השנה - התפילה הראשונה בשנה. כמו כן ישנם מנהגים רבים מיוחדים לתפילות אלו. | |||
==מעלת התפילות בראש השנה== | ==מעלת התפילות בראש השנה== | ||
שורה 12: | שורה 14: | ||
[[אדמו"ר הרש"ב]], בימי החול וב[[שבת]] בלבשו ה[[טלית]] על כתפיו, הייתה נראית ככנפי יונה, ובמקום הכתפים הקדושים יצאו כנפי הטלית לחוץ הכתפיים, והמשי שתחת הטלית לא היה נראה כלל. ב[[ראש השנה]] וב[[יום הכיפורים]] היה כולו מעוטף בטלית בעת התפילה, ובשעת פיוט וקריאת התורה היה מלובש בטלית כמו בכל שבת ויום טוב{{הערה|[[רשימות דברים]], ב, עמ' ק.}}. | [[אדמו"ר הרש"ב]], בימי החול וב[[שבת]] בלבשו ה[[טלית]] על כתפיו, הייתה נראית ככנפי יונה, ובמקום הכתפים הקדושים יצאו כנפי הטלית לחוץ הכתפיים, והמשי שתחת הטלית לא היה נראה כלל. ב[[ראש השנה]] וב[[יום הכיפורים]] היה כולו מעוטף בטלית בעת התפילה, ובשעת פיוט וקריאת התורה היה מלובש בטלית כמו בכל שבת ויום טוב{{הערה|[[רשימות דברים]], ב, עמ' ק.}}. | ||
בשנים קודמות, אחר אמירת התהלים שלפני תפילת ערבית, היה הרבי מתחיל לנגן "[[אבינו מלכנו (ניגון)|אבינו מלכנו]]", וכן קודם כל התפילות בראש השנה. בשנת [[תשד"מ]] לא נגנו "אבינו מלכנו" קודם תפילות ערבית (שאין אומרים בהן "אבינו מלכנו" בפועל), ונתבאר הטעם בשיחת היום השני של ראש השנה באותה שנה. ומאז לא | בשנים קודמות, אחר אמירת התהלים שלפני תפילת ערבית, היה הרבי מתחיל לנגן "[[אבינו מלכנו (ניגון)|אבינו מלכנו]]", וכן קודם כל התפילות בראש השנה. בשנת [[תשד"מ]] לא נגנו "אבינו מלכנו" קודם תפילות ערבית (שאין אומרים בהן "אבינו מלכנו" בפועל), ונתבאר הטעם בשיחת היום השני של ראש השנה באותה שנה. ומאז לא הייתה דומה שנה לחברתה, הן ב[[תפילת ערבית]] והן בשאר התפילות. בשנת [[תשנ"ב]], נגנו "אבינו מלכנו" רק קודם תפילת ערבית של היום השני. | ||
==הכנת הש"ץ לתפילות ראש השנה== | ==הכנת הש"ץ לתפילות ראש השנה== | ||
שורה 24: | שורה 26: | ||
רבותינו נשיאנו הפליאו במעלתה של תפילת ערבית בלילה הראשון של ראש השנה. [[אדמו"ר הריי"צ]] מבאר את העבודה של תפילת הלילה הראשון: {{ציטוטון|בתחילה צריך המתפלל להתחרט מעומק הלב על העבר, ויעורר [[רחמים]] רבים על נפשו בתחנונים ובבכי מעומק הלב ופנימיות כוחות נפשו שמתחנן על נפשו כי יקבלוהו לעבד . . עינינו לך תלויות אשר תקבלנו לעבדים . . לעבוד את ה' יתברך בקיום התורה ומצוות. עבודה זו היא העבודה בקבלת עול מלכותו יתברך בראש השנה, והקבלת עול מתקבלת למעלה וגורמת נחת רוח, ובזה מעוררים הרצון למלוכה}}{{הערה|על פי [[ספר המאמרים]] [[תש"ג]], עמ' 19 ו-42}}. | רבותינו נשיאנו הפליאו במעלתה של תפילת ערבית בלילה הראשון של ראש השנה. [[אדמו"ר הריי"צ]] מבאר את העבודה של תפילת הלילה הראשון: {{ציטוטון|בתחילה צריך המתפלל להתחרט מעומק הלב על העבר, ויעורר [[רחמים]] רבים על נפשו בתחנונים ובבכי מעומק הלב ופנימיות כוחות נפשו שמתחנן על נפשו כי יקבלוהו לעבד . . עינינו לך תלויות אשר תקבלנו לעבדים . . לעבוד את ה' יתברך בקיום התורה ומצוות. עבודה זו היא העבודה בקבלת עול מלכותו יתברך בראש השנה, והקבלת עול מתקבלת למעלה וגורמת נחת רוח, ובזה מעוררים הרצון למלוכה}}{{הערה|על פי [[ספר המאמרים]] [[תש"ג]], עמ' 19 ו-42}}. | ||
רבותינו נשיאנו עצמם נהגו להאריך רבות בתפילה זו. [[אדמו"ר הרש"ב]] היה מאריך מאוד בתפילה זו, לא פחות משלוש או ארבע שעות{{הערה|[[לקוטי ספורים]], עמ' רא.}}, ונמשכה תפילתו לערך שתי שעות אחר תפילת הציבור{{הערה|[[רשימות דברים]], א, עמ' שכח.}}. כמו כן | רבותינו נשיאנו עצמם נהגו להאריך רבות בתפילה זו. [[אדמו"ר הרש"ב]] היה מאריך מאוד בתפילה זו, לא פחות משלוש או ארבע שעות{{הערה|[[לקוטי ספורים]], עמ' רא.}}, ונמשכה תפילתו לערך שתי שעות אחר תפילת הציבור{{הערה|[[רשימות דברים]], א, עמ' שכח.}}. כמו כן הייתה התפילה רווייה בבכיות{{הערה|ראה תיאור מהתפילה ב[[קובץ התמים]] כרך ב', עמ' קלא קלב. ובסה"ש תש"א דלהלן.}}. אדמו"ר הריי"צ סיפר: {{ציטוטון|זכורני מימי ילדותי את הנהגות עבודתו של [[אדמו"ר הרש"ב|אבי]] בתפילת ערבית דראש השגה, באריכות גדולה, בניגון התשוקה והביטחון של [[אדמו"ר הזקן]], בקול קורע לב, פניו הקדושים שהיו כלהב אש ורוויי בכיות, ה'לשנה טובה תכתבו ותחתמו' שנאמרה ב[[אהבת ישראל]], ופניו הקדושים והמהורהרים במשך היממה הראשונה של ראש השנה}}{{הערה|[[ספר השיחות]] [[תש"א]], עמ' 27.}}. | ||
אדמו"ר הריי"צ התפלל מידי שנה בליל ראש השנה, מהתחלת הלילה ועד השעה אחת עשרה וחצי{{הערה|ממכתב הרה"ח ר"י פייגין הי''ד, אגרות קודש מוהריי"צ, ד, עמ' 7.}}. בשנת [[תרצ"ט]] ציווה לחסידים שהמתינו במקום לשמוע את תפילתו, שלא יסתפקו בשמיעת תפילתו לבד, אלא יאמרו [[תהלים]] בקול רם דוקא{{הערה|ממכתב הרב [[יחזקאל פייגין]], אגרות קודש מוהריי"צ, ד, עמ' 17; [[ספר השיחות]] [[תרצ"ט]], עמ' 291.}}. | אדמו"ר הריי"צ התפלל מידי שנה בליל ראש השנה, מהתחלת הלילה ועד השעה אחת עשרה וחצי{{הערה|ממכתב הרה"ח ר"י פייגין הי''ד, אגרות קודש מוהריי"צ, ד, עמ' 7.}}. בשנת [[תרצ"ט]] ציווה לחסידים שהמתינו במקום לשמוע את תפילתו, שלא יסתפקו בשמיעת תפילתו לבד, אלא יאמרו [[תהלים]] בקול רם דוקא{{הערה|ממכתב הרב [[יחזקאל פייגין]], אגרות קודש מוהריי"צ, ד, עמ' 17; [[ספר השיחות]] [[תרצ"ט]], עמ' 291.}}. | ||
שורה 41: | שורה 43: | ||
נוהגים בלילה הראשון של ראש השנה לומר לחבירו: לשנה טובה תכתב ותחתם{{הערה|[[סידור אדמו"ר הזקן]]. וב[[שו"ע אדמו"ר הזקן]], תקפב, יז: לשנה טובה תכתב}}. | נוהגים בלילה הראשון של ראש השנה לומר לחבירו: לשנה טובה תכתב ותחתם{{הערה|[[סידור אדמו"ר הזקן]]. וב[[שו"ע אדמו"ר הזקן]], תקפב, יז: לשנה טובה תכתב}}. | ||
מנהג זה נזכר אצל רבותינו נשיאנו: [[אדמו"ר הצמח צדק]] היה אומר בבית הכנסת לכל אחד מהקרובים 'לשנה טובה' כו', והיה ניגש לכל אחד. לעת זקנותו שהיה חלוש, היה יושב במקומו, וכל הקרובים היו באים לאמר לו "לשנה טובה"{{הערה|[[ספר השיחות]] [[תרח"צ]]. עמ' 263}}. גם אדמו"ר הרש"ב, כשגמר תפילתו בשעה המאוחרת בלילה, פנה לקהל לברכם בברכת 'לשנה טובה'{{הערה|[[התמים]], ב', עמ' קלב. | מנהג זה נזכר אצל רבותינו נשיאנו: [[אדמו"ר הצמח צדק]] היה אומר בבית הכנסת לכל אחד מהקרובים 'לשנה טובה' כו', והיה ניגש לכל אחד. לעת זקנותו שהיה חלוש, היה יושב במקומו, וכל הקרובים היו באים לאמר לו "לשנה טובה"{{הערה|[[ספר השיחות]] [[תרח"צ]]. עמ' 263}}. גם אדמו"ר הרש"ב, כשגמר תפילתו בשעה המאוחרת בלילה, פנה לקהל לברכם בברכת 'לשנה טובה'{{הערה|[[התמים]], ב', עמ' קלב. [[ספר השיחות]] [[תש"ד]], עמ' 2}}. | ||
אצל [[הרבי]], בשנת [[תשי"א]], לאחר ה[[תפילה]] איחל לכל אחד ואחד "לשנה טובה תכתב ותחתם"{{הערה|[[ימי בראשית (ספר)]], עמ' 248}}. בשנים מאוחרות יותר, היה הרבי מאחל 'לשנה טובה תכתב ותחתם' לכל העומדים בדרכו בצאתו מ[[בית המדרש]]{{הערה|ראה [[בטאון חב"ד]] גל' 20 עמי 16, אודות שנת [[תשכ"ג]]. גל' 24 עמ' 12, אודות שנת [[תשכ"ד]]}}. בערך משנת [[תשל"ג]], החל הסדר שהרבי פונה אל הקהל בעמדו על הבימה שבמקום מושבו, ומברך את הכל שלוש פעמים בברכת 'גוט יום טוב', ושלוש פעמים בברכת 'לשנה טובה תכתב ותחתם' (ובכל פעם הקהל משיב לברכתו). ושוב מברך 'לשנה טובה תכתב ותחתם' גם בדרך יציאתו מבית המדרש. בלילה השני של ראש השנה מברך את הקהל שלוש פעמים בברכת 'גוט יום טוב'. | אצל [[הרבי]], בשנת [[תשי"א]], לאחר ה[[תפילה]] איחל לכל אחד ואחד "לשנה טובה תכתב ותחתם"{{הערה|[[ימי בראשית (ספר)]], עמ' 248}}. בשנים מאוחרות יותר, היה הרבי מאחל 'לשנה טובה תכתב ותחתם' לכל העומדים בדרכו בצאתו מ[[בית המדרש]]{{הערה|ראה [[בטאון חב"ד]] גל' 20 עמי 16, אודות שנת [[תשכ"ג]]. גל' 24 עמ' 12, אודות שנת [[תשכ"ד]]}}. בערך משנת [[תשל"ג]], החל הסדר שהרבי פונה אל הקהל בעמדו על הבימה שבמקום מושבו, ומברך את הכל שלוש פעמים בברכת 'גוט יום טוב', ושלוש פעמים בברכת 'לשנה טובה תכתב ותחתם' (ובכל פעם הקהל משיב לברכתו). ושוב מברך 'לשנה טובה תכתב ותחתם' גם בדרך יציאתו מבית המדרש. בלילה השני של ראש השנה מברך את הקהל שלוש פעמים בברכת 'גוט יום טוב'. | ||
שורה 53: | שורה 55: | ||
==תפילת מוסף== | ==תפילת מוסף== | ||
בתפילת מוסף של ראש השנה באופן נדיר מתפללים תשע ברכות (ולא שבע, כבכל שבת וחג). תוספת הברכות היא בגלל שלושת הברכות הנאמרים בתפילה זו: | בתפילת מוסף של ראש השנה באופן נדיר מתפללים תשע ברכות (ולא שבע, כבכל שבת וחג). תוספת הברכות היא בגלל שלושת הברכות הנאמרים בתפילה זו: מלכויות זכרונות ושופרות. לאחר ברכות אלו תוקעים 10 קולות אחר בכל פעם, בתפילת לחש ובחזרת הש"ץ, סך הכל עוד 60 קולות. | ||
בחזרת הש"ץ אומרים מספר פיוטים. הבולט שבהם הוא [[ונתנה תוקף]] הנאמר לפני [[קדושה]]. | בחזרת הש"ץ אומרים מספר פיוטים. הבולט שבהם הוא [[ונתנה תוקף]] הנאמר לפני [[קדושה]]. | ||
בחזרת הש"ץ נוהגים לערוך [[כריעה]] על הרצפה באמירת "ואנחנו כורעים". אין נוהגין כאותם המדקדקים לשטוח מטפחת וכהאי גוונא על רצפת קרשים{{הערה|שם=מנהגים}}. כורעים ב"עלינו" גם כשחל בשבת{{הערה|מחזור}}. נפילת "כורעים" אינה על היד כב[[נפילת אפים]], אלא ה[[ראש]] נוגע בקרקע, הידים קפוצות והבוהן אינה כפופה לתוכן{{הערה|מנהג הרבי.}}. בעת | בחזרת הש"ץ נוהגים לערוך [[כריעה]] על הרצפה באמירת "ואנחנו כורעים". אין נוהגין כאותם המדקדקים לשטוח מטפחת וכהאי גוונא על רצפת קרשים{{הערה|שם=מנהגים}}. כורעים ב"עלינו" גם כשחל בשבת{{הערה|מחזור}}. נפילת "כורעים" אינה על היד כב[[נפילת אפים]], אלא ה[[ראש]] נוגע בקרקע, הידים קפוצות והבוהן אינה כפופה לתוכן{{הערה|מנהג הרבי.}}. בעת ההשתחוואות, היה אדמו"ר הרש"ב כורע ומשתרע מלא קומתו על הרצפה (העשויה מקרשים), ראשו הקדוש היה נוגע ברצפה, עד שלפעמים היה ניכר אבק על המצח{{הערה|[[ליובאוויטש וחייליה]], עמ' 30., וכן מסר הרב רפאל הכהן}}. אמרו, כי בעת ההשתחוואה היה נשען על ארבעה בהונות הידים והרגלים{{הערה|[[ליובאוויטש וחייליה]], עמ' 30.}}. | ||
==תפילת מנחה== | ==תפילת מנחה== | ||
[[קובץ:הרבי_תשליך.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי ב[[תשליך]] בראש השנה (צולם על ידי נוכרי)]] | [[קובץ:הרבי_תשליך.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי ב[[תשליך]] בראש השנה תשט"ז (צולם על ידי נוכרי)]] | ||
אחרי תפילת מנחה של היום הראשון נהוג לערוך [[תשליך]]. | אחרי תפילת מנחה של היום הראשון נהוג לערוך [[תשליך]]. | ||
אחרי תפילת מנחה של היום השני, נהוג אצל הרבי לקיים התוועדות מיוחדת, בה מנגנים את ניגוני רבותינו נשיאנו. | אחרי תפילת מנחה של היום השני, נהוג אצל הרבי לקיים התוועדות מיוחדת, בה מנגנים את ניגוני רבותינו נשיאנו{{הערה|ראה ערך [[חיבור החגים עם ימות החול]].}}. | ||
==הפיוטים בתפילות ראש השנה בנוסח חב"ד== | ==הפיוטים בתפילות ראש השנה בנוסח חב"ד== | ||
שורה 70: | שורה 72: | ||
הרב [[חיים אליעזר ביחובסקי]] והרב [[חיים מאיר היילמן]] הדפיסו בשנת [[תרע"ג]] מחזור תפילה כפי מנהג חסידי חב"ד, והכניסו בו פיוטים מסויימים. בהקדמתם כתבו: {{ציטוטון|ידוע שאצל [[אנ"ש]] המתפללים נוסח רבינו - הנקרא בשם נוסח חב"ד ממעטים באמירת הפיוטים הארוכים, ומעט מהרבה אומרים. ומקיימים המאמר "טוב מעט בכוונה". ובוודאי מה שאומרים מקובל הוא אצל אבותינו שכן היו אומרים אצל [[רבינו הגדול]]}}. | הרב [[חיים אליעזר ביחובסקי]] והרב [[חיים מאיר היילמן]] הדפיסו בשנת [[תרע"ג]] מחזור תפילה כפי מנהג חסידי חב"ד, והכניסו בו פיוטים מסויימים. בהקדמתם כתבו: {{ציטוטון|ידוע שאצל [[אנ"ש]] המתפללים נוסח רבינו - הנקרא בשם נוסח חב"ד ממעטים באמירת הפיוטים הארוכים, ומעט מהרבה אומרים. ומקיימים המאמר "טוב מעט בכוונה". ובוודאי מה שאומרים מקובל הוא אצל אבותינו שכן היו אומרים אצל [[רבינו הגדול]]}}. | ||
כאשר הדפיס [[הרבי]] את [[סידור תורה אור]] בשנת תש"א, קבע את הפיוטים בתפילות ראש השנה בהתבססו על מחזור זה, אך ערך בו שינויים מסויימים לפי הוראות [[אדמו"ר הריי"צ]]. | כאשר הדפיס [[הרבי]] את [[סידור תורה אור]] בשנת [[תש"א]], קבע את הפיוטים בתפילות ראש השנה בהתבססו על מחזור זה, אך ערך בו שינויים מסויימים לפי הוראות [[אדמו"ר הריי"צ]]. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[https://chabad.info/service/524016/ נוסח התפילות לראש השנה] מהרב [[מרדכי צבי ברקוביץ]], ש"ץ ב-770 {{אינפו}} | *[https://chabad.info/service/524016/ נוסח התפילות לראש השנה] מהרב [[מרדכי צבי ברקוביץ]], ש"ץ ב-770 {{אינפו}} | ||
{{ראש השנה}} | {{ראש השנה}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תפילה]] | [[קטגוריה:תפילה]] | ||
[[קטגוריה:ראש השנה]] | [[קטגוריה:ראש השנה]] |
גרסה אחרונה מ־18:09, 13 בספטמבר 2023
![](/images/thumb/5/55/%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A7%D7%A3_%D7%9E%D7%97%D7%96%D7%95%D7%A8_%D7%99%D7%A9%D7%9F.jpg/300px-%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A7%D7%A3_%D7%9E%D7%97%D7%96%D7%95%D7%A8_%D7%99%D7%A9%D7%9F.jpg)
לתפילות ראש השנה ישנה חשיבות מיוחדת, בתור יום הדין והיום בו ממליכים את ה' למלך. נוסח התפילה החב"די לראש השנה נקבע על ידי אדמו"ר הזקן, ומאוחר יותר על ידי הרבי הריי"צ והרבי, ונדפס במחזור לראש השנה בהוצאת קה"ת.
באופן יוצא מן כלל, שולבו בתפילות ראש השנה (וכן ביום הכיפורים) פיוטים ותפילות בתוך חזרת הש"ץ, בשונה מהנהוג בחב"ד בדרך כלל. מרבותינו נשיאנו נודעה חשיבות גדולה לכוונה בתפילות ביום זה, ובפרט לתפילת ערבית של הלילה הראשון של ראש השנה - התפילה הראשונה בשנה. כמו כן ישנם מנהגים רבים מיוחדים לתפילות אלו.
מעלת התפילות בראש השנה[עריכה | עריכת קוד מקור]
מנהג ישראל תורה, לעשות מאמצים גדולים ביותר, שכל ילד יהיה בימי ראש השנה משך זמן מסויים בבית הכנסת, וישתתף בהתאם לגילו בתפילות וברכות, ישמע תקיעת שופר, יענה אמן ואמן יהא שמיה רבא. הילדים עושים זאת בשמחה, בתמימות ובהתלהבות, עד שהדבר משפיע גם על מבוגרים בתוספת בדרגתם בעבודת ה' בקבלת עול, באהבה וביראה וכו'[1].
הלכות ומנהגים מיוחדים בתפילות ראש השנה[עריכה | עריכת קוד מקור]
החל מתפילות אלו מתחילים לומר את ההוספות המיוחדות לתפילות עשרת ימי תשובה: "זכרנו לחיים", "מי כמוך", "המלך הקדוש", "וכתוב", "ובספר חיים", "עושה השלום". כמו כן בראש השנה וביום הכיפורים מאריכים בברכת "המלך הקדוש" ומוסיפים קטעי תפילה: "לדור ודור המליכו", "ובכן יתקדש שמך" ועוד[2].
המנהג הוא שלא כופלים "לעילא" בקדיש בראש השנה ובעשרת ימי תשובה (מלבד הקדיש שבתפילת נעילה), ואומרים: "לעילא מן כל"[3]. זאת למרות שאדמו"ר הזקן פסק כך בשולחן ערוך[4], כיון שחזר בו בסידורו[5].
אדמו"ר הרש"ב, בימי החול ובשבת בלבשו הטלית על כתפיו, הייתה נראית ככנפי יונה, ובמקום הכתפים הקדושים יצאו כנפי הטלית לחוץ הכתפיים, והמשי שתחת הטלית לא היה נראה כלל. בראש השנה וביום הכיפורים היה כולו מעוטף בטלית בעת התפילה, ובשעת פיוט וקריאת התורה היה מלובש בטלית כמו בכל שבת ויום טוב[6].
בשנים קודמות, אחר אמירת התהלים שלפני תפילת ערבית, היה הרבי מתחיל לנגן "אבינו מלכנו", וכן קודם כל התפילות בראש השנה. בשנת תשד"מ לא נגנו "אבינו מלכנו" קודם תפילות ערבית (שאין אומרים בהן "אבינו מלכנו" בפועל), ונתבאר הטעם בשיחת היום השני של ראש השנה באותה שנה. ומאז לא הייתה דומה שנה לחברתה, הן בתפילת ערבית והן בשאר התפילות. בשנת תשנ"ב, נגנו "אבינו מלכנו" רק קודם תפילת ערבית של היום השני.
הכנת הש"ץ לתפילות ראש השנה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הוראת רבותינו נשיאינו ששליח ציבור, ובפרט בימים הנוראים, יעבור תחילה על התפילות, לדעת לכל הפחות את פירוש המלות. הדבר מודגש במיוחד בפיוטים, ובפרט המיוסדים על מאמרי חז"ל שבמדרשים. עליו לחזור על כך מידי שנה אף אם נהג כך בשנה הקודמת[7].
תפילת ערבית[עריכה | עריכת קוד מקור]
תהלים לפני תפילת ערבית[עריכה | עריכת קוד מקור]
קודם תפילת מעריב אומרים תהלים[3].
חשיבות התפילה והאריכות בה[עריכה | עריכת קוד מקור]
רבותינו נשיאנו הפליאו במעלתה של תפילת ערבית בלילה הראשון של ראש השנה. אדמו"ר הריי"צ מבאר את העבודה של תפילת הלילה הראשון: "בתחילה צריך המתפלל להתחרט מעומק הלב על העבר, ויעורר רחמים רבים על נפשו בתחנונים ובבכי מעומק הלב ופנימיות כוחות נפשו שמתחנן על נפשו כי יקבלוהו לעבד . . עינינו לך תלויות אשר תקבלנו לעבדים . . לעבוד את ה' יתברך בקיום התורה ומצוות. עבודה זו היא העבודה בקבלת עול מלכותו יתברך בראש השנה, והקבלת עול מתקבלת למעלה וגורמת נחת רוח, ובזה מעוררים הרצון למלוכה"[8].
רבותינו נשיאנו עצמם נהגו להאריך רבות בתפילה זו. אדמו"ר הרש"ב היה מאריך מאוד בתפילה זו, לא פחות משלוש או ארבע שעות[9], ונמשכה תפילתו לערך שתי שעות אחר תפילת הציבור[10]. כמו כן הייתה התפילה רווייה בבכיות[11]. אדמו"ר הריי"צ סיפר: "זכורני מימי ילדותי את הנהגות עבודתו של אבי בתפילת ערבית דראש השגה, באריכות גדולה, בניגון התשוקה והביטחון של אדמו"ר הזקן, בקול קורע לב, פניו הקדושים שהיו כלהב אש ורוויי בכיות, ה'לשנה טובה תכתבו ותחתמו' שנאמרה באהבת ישראל, ופניו הקדושים והמהורהרים במשך היממה הראשונה של ראש השנה"[12].
אדמו"ר הריי"צ התפלל מידי שנה בליל ראש השנה, מהתחלת הלילה ועד השעה אחת עשרה וחצי[13]. בשנת תרצ"ט ציווה לחסידים שהמתינו במקום לשמוע את תפילתו, שלא יסתפקו בשמיעת תפילתו לבד, אלא יאמרו תהלים בקול רם דוקא[14].
כן היו מנגנים בתפילה זו את ניגון הדביקות של אדמו"ר הזקן לראש השנה.
הרבי הזכיר את הפלאת עבודתם של רבותינו נשיאינו בתפילה זו, ואמר, "שמעין זה ושמץ מנהו צריך להיות גם אצל כל אחד ואחד מהחסידים"[15].
לדוד מזמור[עריכה | עריכת קוד מקור]
לפני קדיש "תתקבל", נוהגים לומר את המזמור "לדוד מזמור לה' הארץ ומלואה"[3].
אדמו"ר הרש"ב אמר, שיש לומר את המזמור בכוונה עצומה, ובכך ישנו הכלי להמשכת גשמיות לכל השנה כולה[16].
ברכת "לשנה טובה תכתב ותחתם"[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/0/06/%D7%9C%D7%A9%D7%A0%D7%94_%D7%98%D7%95%D7%91%D7%94.jpg)
נוהגים בלילה הראשון של ראש השנה לומר לחבירו: לשנה טובה תכתב ותחתם[17].
מנהג זה נזכר אצל רבותינו נשיאנו: אדמו"ר הצמח צדק היה אומר בבית הכנסת לכל אחד מהקרובים 'לשנה טובה' כו', והיה ניגש לכל אחד. לעת זקנותו שהיה חלוש, היה יושב במקומו, וכל הקרובים היו באים לאמר לו "לשנה טובה"[18]. גם אדמו"ר הרש"ב, כשגמר תפילתו בשעה המאוחרת בלילה, פנה לקהל לברכם בברכת 'לשנה טובה'[19].
אצל הרבי, בשנת תשי"א, לאחר התפילה איחל לכל אחד ואחד "לשנה טובה תכתב ותחתם"[20]. בשנים מאוחרות יותר, היה הרבי מאחל 'לשנה טובה תכתב ותחתם' לכל העומדים בדרכו בצאתו מבית המדרש[21]. בערך משנת תשל"ג, החל הסדר שהרבי פונה אל הקהל בעמדו על הבימה שבמקום מושבו, ומברך את הכל שלוש פעמים בברכת 'גוט יום טוב', ושלוש פעמים בברכת 'לשנה טובה תכתב ותחתם' (ובכל פעם הקהל משיב לברכתו). ושוב מברך 'לשנה טובה תכתב ותחתם' גם בדרך יציאתו מבית המדרש. בלילה השני של ראש השנה מברך את הקהל שלוש פעמים בברכת 'גוט יום טוב'.
תפילת שחרית[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתפילת שחרית, בחזרת הש"ץ, אומרים כמה פיוטים כפי שנקבע במחזורי נוסח חב"ד.
לאחר קריאת התורה, מתחילים בהכנות לתקיעת שופר, ותוקעים את שלושים הקולות הראשונים - "תקיעות דמיושב".
אדמו"ר הריי"צ נהג לומר "יזכור" ביום השני של ראש השנה. הרבי התבטא על כך: "אמנם לא פירסם את המנהג הזה, אבל היות שסיפרו לי, ידע בוודאי שסוף כל סוף אגלה אותו לרבים! ואין כוונתי בפרסום הדברים לקבוע האם מנהג זה שייך לכל אחד ואחד אם לאו, ובראש השנה הבא יחליט כל אחד בעצמו כיצד לנהוג"[22].
תפילת מוסף[עריכה | עריכת קוד מקור]
בתפילת מוסף של ראש השנה באופן נדיר מתפללים תשע ברכות (ולא שבע, כבכל שבת וחג). תוספת הברכות היא בגלל שלושת הברכות הנאמרים בתפילה זו: מלכויות זכרונות ושופרות. לאחר ברכות אלו תוקעים 10 קולות אחר בכל פעם, בתפילת לחש ובחזרת הש"ץ, סך הכל עוד 60 קולות.
בחזרת הש"ץ אומרים מספר פיוטים. הבולט שבהם הוא ונתנה תוקף הנאמר לפני קדושה.
בחזרת הש"ץ נוהגים לערוך כריעה על הרצפה באמירת "ואנחנו כורעים". אין נוהגין כאותם המדקדקים לשטוח מטפחת וכהאי גוונא על רצפת קרשים[3]. כורעים ב"עלינו" גם כשחל בשבת[23]. נפילת "כורעים" אינה על היד כבנפילת אפים, אלא הראש נוגע בקרקע, הידים קפוצות והבוהן אינה כפופה לתוכן[24]. בעת ההשתחוואות, היה אדמו"ר הרש"ב כורע ומשתרע מלא קומתו על הרצפה (העשויה מקרשים), ראשו הקדוש היה נוגע ברצפה, עד שלפעמים היה ניכר אבק על המצח[25]. אמרו, כי בעת ההשתחוואה היה נשען על ארבעה בהונות הידים והרגלים[26].
תפילת מנחה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/2/27/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%AA%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9A.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%AA%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9A.jpeg)
אחרי תפילת מנחה של היום הראשון נהוג לערוך תשליך.
אחרי תפילת מנחה של היום השני, נהוג אצל הרבי לקיים התוועדות מיוחדת, בה מנגנים את ניגוני רבותינו נשיאנו[27].
הפיוטים בתפילות ראש השנה בנוסח חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בסידור אדמו"ר הזקן, לא הודפסו שום פיוטים בתפילות ראש השנה. הרב אברהם דוד לאוואוט סבר שגם לדעת אדמו"ר הזקן יש לומר פיוטים, אלא שלא הכניסם בסידורו, מפני שלא מצא מה לחדש בהם, וכל הרוצה יאמר אותם כמנהגו[28]. לעומת זאת סבר אדמו"ר הרש"ב שכל הפיוטים שלא הכניס אדמו"ר הזקן בסידורו, הרי זה משום שלדעתו אין לאמרם[29].
הרב חיים אליעזר ביחובסקי והרב חיים מאיר היילמן הדפיסו בשנת תרע"ג מחזור תפילה כפי מנהג חסידי חב"ד, והכניסו בו פיוטים מסויימים. בהקדמתם כתבו: "ידוע שאצל אנ"ש המתפללים נוסח רבינו - הנקרא בשם נוסח חב"ד ממעטים באמירת הפיוטים הארוכים, ומעט מהרבה אומרים. ומקיימים המאמר "טוב מעט בכוונה". ובוודאי מה שאומרים מקובל הוא אצל אבותינו שכן היו אומרים אצל רבינו הגדול".
כאשר הדפיס הרבי את סידור תורה אור בשנת תש"א, קבע את הפיוטים בתפילות ראש השנה בהתבססו על מחזור זה, אך ערך בו שינויים מסויימים לפי הוראות אדמו"ר הריי"צ.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- נוסח התפילות לראש השנה מהרב מרדכי צבי ברקוביץ, ש"ץ ב-770
ראש השנה | ||
---|---|---|
הכנות לראש השנה | איחולי "כתיבה וחתימה טובה" · שבת שלפני ראש השנה · שבת סליחות · סליחות · מגבית לצרכי ראש השנה · ערב ראש השנה · התרת נדרים | |
סדר החג והתפילות | תפילות ראש השנה · סעודות ראש השנה · קריאת התורה בראש השנה · תקיעת שופר · ונתנה תוקף · מלכויות זכרונות ושופרות · אבינו מלכנו · תשליך | |
עניני החג | בנין המלכות · שמות ראש השנה · נסיעה לרבי · מבצע שופר | |
ניגונים | רחמנא דעני · ניגון דביקות לאדה"ז · ניגון קדיש (ברדיצ'וב) · מכלכל חיים · גאוותו גדלה · מן המיצר · ברכות קודם התקיעות · ניגון הכנה לתקיעות לר' נחום מצ'רנוביל · ניגון קודם 'קדיש' בתפילת מוסף · ארשת שפתינו · אשרי איש שלא ישכחך · הבן יקיר לי · היום תאמצנו |
הערות שוליים
- ↑ לקוטי שיחות כ"ט, עמ' 536.
- ↑ הוספה זו נתבארה בזוהר ובחסידות (ראה ספר המאמרים תרל"ד, עמ' שיב שטז. וראה גם אור התורה דברים עמ' א'תמד ואילך).
- ↑ 3.0 3.1 3.2 3.3 ספר המנהגים
- ↑ אורח חיים סימן תקפב, טז.
- ↑ שער הכולל ד, ט.
- ↑ רשימות דברים, ב, עמ' ק.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר שליט"א חלק ד, עמ' תעז. חלק ו, עמ' שכד חלק ז. עמ' שסג. חלק יא, עמ' טז.
- ↑ על פי ספר המאמרים תש"ג, עמ' 19 ו-42
- ↑ לקוטי ספורים, עמ' רא.
- ↑ רשימות דברים, א, עמ' שכח.
- ↑ ראה תיאור מהתפילה בקובץ התמים כרך ב', עמ' קלא קלב. ובסה"ש תש"א דלהלן.
- ↑ ספר השיחות תש"א, עמ' 27.
- ↑ ממכתב הרה"ח ר"י פייגין היד, אגרות קודש מוהריי"צ, ד, עמ' 7.
- ↑ ממכתב הרב יחזקאל פייגין, אגרות קודש מוהריי"צ, ד, עמ' 17; ספר השיחות תרצ"ט, עמ' 291.
- ↑ ספר השיחות תשנ"ב, עמ' 13, הע' 19.
- ↑ ספר השיחות תרפ"ז, עמ' 112. לשמע אזן, עמ' 145.
- ↑ סידור אדמו"ר הזקן. ובשו"ע אדמו"ר הזקן, תקפב, יז: לשנה טובה תכתב
- ↑ ספר השיחות תרח"צ. עמ' 263
- ↑ התמים, ב', עמ' קלב. ספר השיחות תש"ד, עמ' 2
- ↑ ימי בראשית (ספר), עמ' 248
- ↑ ראה בטאון חב"ד גל' 20 עמי 16, אודות שנת תשכ"ג. גל' 24 עמ' 12, אודות שנת תשכ"ד
- ↑ משיחת ו' תשרי תשמ"ג.
- ↑ מחזור
- ↑ מנהג הרבי.
- ↑ ליובאוויטש וחייליה, עמ' 30., וכן מסר הרב רפאל הכהן
- ↑ ליובאוויטש וחייליה, עמ' 30.
- ↑ ראה ערך חיבור החגים עם ימות החול.
- ↑ שער הכולל בהקדמה, ובשער יום הכיפורים סי"ח.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב, חלק א', ע' יח.