285
עריכות
דוד קורצוג (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(24 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
|שם=יחיאל מיכל אפשטיין | |שם=יחיאל מיכל אפשטיין | ||
|כינוי= בעל הערוך השולחן | |כינוי= בעל הערוך השולחן | ||
|תמונה= | |תמונה=ערוך השולחן.JPG | ||
|תיאור= | |תיאור= | ||
|תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[תקפ"ט]] | |תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[תקפ"ט]] | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
הרב אפשטין נולד בעיר בוברויסק בבלארוס לראשקא ור' אהרן יצחק הלוי, שהיה תלמיד חכם וסוחר. משפחתו, משפחת אפשטיין היא נצר למשפחת בנבנשתי הספרדית, ולרבי אהרון הלוי (הרא"ה), שלו מיוחס חיבור ספר החינוך. | הרב אפשטין נולד בעיר בוברויסק בבלארוס לראשקא ור' אהרן יצחק הלוי, שהיה תלמיד חכם וסוחר. משפחתו, משפחת אפשטיין היא נצר למשפחת בנבנשתי הספרדית, ולרבי אהרון הלוי (הרא"ה), שלו מיוחס חיבור ספר החינוך. | ||
הרב אפשטיין [[נישואין|נשא לאישה]] את בתו של ר' יעקב ברלין (אביו של הנצי"ב מוולוז'ין), ושאף להתעסק במסחר ולא ברבנות, אולם לאחר שהשליש שהופקד בידו כסף | הרב אפשטיין [[נישואין|נשא לאישה]] את בתו של ר' יעקב ברלין (אביו של הנצי"ב מוולוז'ין), ושאף להתעסק במסחר ולא ברבנות, אולם לאחר שהשליש שהופקד בידו כסף ה[[נדוניה]] שלו פשט את הרגל, וחוסר הצלחתו במסחר, קיבל עליו הרב אפשטיין להתמנות לרב. | ||
בשנת [[תרכ"ה]], בגיל 27, מונה כאב בית דין בעיר החסידית נובוז'יבקוב באוקראינה. אף שבעצמו היה נצר למשפחת [[מתנגדים]], התייחס הרב אפשטיין באהדה לחסידות. לאחר שהתמנה לרב בעיר, נסע הרב אפשטיין לתקופה לאדמו"ר הצמח צדק, ולמד ממנו את דרכי פסיקת ההלכה. | בשנת [[תרכ"ה]], בגיל 27, מונה כאב בית דין בעיר החסידית נובוז'יבקוב באוקראינה. אף שבעצמו היה נצר למשפחת [[מתנגדים]], התייחס הרב אפשטיין באהדה לחסידות. לאחר שהתמנה לרב בעיר, נסע הרב אפשטיין לתקופה לאדמו"ר הצמח צדק, ולמד ממנו את דרכי פסיקת ההלכה. | ||
שורה 27: | שורה 27: | ||
הרב אפשטיין היה ידוע כ"גדול המסמיכים" בשל המספר הרב של רבנים שהסמיך, ובפרט אלו מהם שהפכו לגדולי תורה ידועים. בין הרבנים הידועים שהסמיך, הרב [[איסר זלמן מלצר]], רבי [[אברהם יצחק קוק]], הרב יחזקאל אברמסקי, הרב [[שלמה יוסף זוין]] והרב יוסף אליהו הנקין. | הרב אפשטיין היה ידוע כ"גדול המסמיכים" בשל המספר הרב של רבנים שהסמיך, ובפרט אלו מהם שהפכו לגדולי תורה ידועים. בין הרבנים הידועים שהסמיך, הרב [[איסר זלמן מלצר]], רבי [[אברהם יצחק קוק]], הרב יחזקאל אברמסקי, הרב [[שלמה יוסף זוין]] והרב יוסף אליהו הנקין. | ||
רבי יחיאל מיכל חיבר חיבר את הספר "ערוך השולחן" על ארבעת חלקי השולחן ערוך. | |||
ייעוד הספר "ערוך השולחן" דומה למטרת ספר התשתית של ה"שולחן ערוך" - ה"בית יוסף" - לפסוק ולסדר את ההלכה הנוהגת בזמן הגלות כולה מן המשנה והתלמוד ועד הדיונים של הפוסקים האחרונים. בכך, שם הספר רומז למגמתו להיות מעין "שולחן ערוך" מעודכן. | |||
בהקדמה לספר, כותב הרב אפשטיין: "בו יבואר כל הדינים וההלכות הכתובים בשולחן ערוך... עם כל הדינים המפוזרים בספרי האחרונים. וכל דין ודין ביארתי במקומו בטעמו בעזרת השם יתברך, על פי הצעות וראיות מגדולי הפוסקים"... | |||
בנוסף להלכות, בספר גם מובאים הרבה ממנהגי קהילות ליטא בתקופתו של הרב אפשטיין. | |||
מאחר ש"ערוך השולחן" נכתב על פי סדר ה"שולחן ערוך", הוא עוסק כמוהו במצוות התקפות בזמן הזה בלבד, ונעדרים ממנו נושאים רחבים של דינים התלויים בארץ ישראל ובבית המקדש, כמו זרעים, קדשים, טומאה וטהרה, נזירות, ערכין וחרמין, סנהדרין, ממרים, מלכים, שקלים וקדוש החודש. | |||
נושאים אלו נכנסו לספרו הבא של הרב אפשטיין - "ערוך השולחן העתיד" {{הערה|ראו דברי הרבי אודות ספר זה בהתוועדויות תשמ"ה, חלק ה, עמ' 2669 בתחילתו.}} שנדפס רק לאחר פטירתו. | |||
ב"ערוך השולחן" מביא הרב אפשטיין פעמים רבות את דברי אדמו"ר הזקן בשולחן ערוך הרב, ומכנהו בשם "הגר"ז" (הגאון רבי זלמן). | |||
נפטר בנובהרדוק בכ"ב [[אדר]] ב' [[תרס"ח]]. | נפטר בנובהרדוק בכ"ב [[אדר]] ב' [[תרס"ח]]. | ||
== קשריו עם אדמו"ר הצמח צדק == | == קשריו עם אדמו"ר הצמח צדק == | ||
רבי יחיאל מיכל שהה בליובאוויטש תקופה מסוימת, ועזב אותה לאחר תקופה קצרה. יש אומרים בגלל מעשה מסוים שפגם בכבודו או ביזהו{{הערה|1=ר' [[יהושע מונדשיין]], ש"'''מקובל בקרב חסידי חב"ד''', שאביו עזב את ליובאוויטש בחרון-אף על אשר אחד מגדולי החסידים נהג בו שלא בכבוד המגיע לו לדעתו". [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים].}}. הוא היה מיודד עם גדולי רבני חב"ד בדורו{{הערה|ר' יחיאל מיכל עפשטיין והצמח צדק, עמ' 212.}}. | |||
נכדו החוקר מאיר בר אילן כותב בספרו "מוולוזי'ן עד ירושלים"{{הערה|עמ' ל"ח.}} שישנה הסכמה מהצמח צדק לספרו של סבו "ערוך השולחן". אולם לא ידוע על מקור נוסף בו אוזכרה הסכמה זו. | |||
בנו של רבי יחיאל מיכל, ר' ברוך אפשטיין, בנקאי ותלמיד חכם, כותב בספרו 'מקור ברוך' כי | [[הרבי]] ציין את ספריו במספר מקומות, וכינהו בתור "אחד מראשי האשכנזים"{{הערה|אגרות קודש, חלק י"ח, אגרת ו'תתק"ח.}}{{הערה|ר' יחיאל מיכל עפשטיין והצמח צדק, עמ' 211.}}. | ||
===ביקורו אצל הצמח צדק=== | |||
בנו של רבי יחיאל מיכל, ר' ברוך אפשטיין, בנקאי ותלמיד חכם, כותב בספרו 'מקור ברוך' כי אביו שהה במחיצתו של הצ"צ במשך למעלה מחודש ימים, ובכל יום ויום היה נכנס אליו פעם או פעמיים, ובכל פעם שהה במחיצתו כמה וכמה שעות{{הערה|1= מקור ברוך בתחילת פרק כ.}} אף הפציר בו שיתעכב אצלו עוד שבוע ימים{{הערה|1=עמ' 1630.}} | |||
ר' [[יהושע מונדשיין]] טען{{הערה|[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים].}} שהדבר אינו מתאים כלל עם המציאות - מכיון שלדברי ר' ברוך{{הערה|1=עמ' 1234.}} הביקור היה לאחר [[תר"כ]] ואילך{{הערה|1="בתחילת שנות השלשים למאה זו, למניננו", לשונו של המקור ברוך.}}, ואדמו"ר הצ"צ נפטר ב[[חודש ניסן]] תרכ"ו, אחרי שהיה חולה יותר משש שנים רצופות{{הערה|שם=בית רבי|'בית רבי', ג, פרק ו, ומקורו במכתבו של האדמו"ר מקאפוסט נכד הצ"צ.}}, מאז חודש כסלו תר"כ{{הערה|שם=בית רבי}}. בשנת תרכ"א או תרכ"ב נפטרה אשתו הרבנית, "ומאז היה סגור ומסוגר ולא היה רוצה שיסעו אליו... ומעט מזעיר היה שהיה מכניסם לחדרו על יחידות... וגם הדא"ח שהיה אומר בשנים אלו היה קשה לשמוע ולהבין מחמת חלישותו"{{הערה|שם=בית רבי}}. בנוסף, פרטים רבים בתיאורו של ר' ברוך אינם מתאימים למציאות. | ר' [[יהושע מונדשיין]] טען{{הערה|[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים].}} שהדבר אינו מתאים כלל עם המציאות - מכיון שלדברי ר' ברוך{{הערה|1=עמ' 1234.}} הביקור היה לאחר [[תר"כ]] ואילך{{הערה|1="בתחילת שנות השלשים למאה זו, למניננו", לשונו של המקור ברוך.}}, ואדמו"ר הצ"צ נפטר ב[[חודש ניסן]] תרכ"ו, אחרי שהיה חולה יותר משש שנים רצופות{{הערה|שם=בית רבי|'בית רבי', ג, פרק ו, ומקורו במכתבו של האדמו"ר מקאפוסט נכד הצ"צ.}}, מאז חודש כסלו תר"כ{{הערה|שם=בית רבי}}. בשנת תרכ"א או תרכ"ב נפטרה אשתו הרבנית, "ומאז היה סגור ומסוגר ולא היה רוצה שיסעו אליו... ומעט מזעיר היה שהיה מכניסם לחדרו על יחידות... וגם הדא"ח שהיה אומר בשנים אלו היה קשה לשמוע ולהבין מחמת חלישותו"{{הערה|שם=בית רבי}}. בנוסף, פרטים רבים בתיאורו של ר' ברוך אינם מתאימים למציאות. | ||
לדבריו, מגמתו של ה'מקור ברוך' ברורה: פסקיו של אביו כלל וכלל לא היו מקובלים בקהל חסידים, ובכך שהוא בדה את הסיפור אודות הקירובים העצומים מצד הצ"צ, ואשר ממנו קיבל את דרכי ההוראה שלא סר מהם כל ימיו, ועוד קיבל ממנו פרטים וכללים בלימוד הקבלה(!) - היה ה'מקור ברוך' סבור שעל ידי זה תשתנה תדמיתו של אביו בעיני הציבור. | לדבריו, מגמתו של ה'מקור ברוך' ברורה: פסקיו של אביו כלל וכלל לא היו מקובלים בקהל חסידים{{הערה|אבל ראו במאמרו של ר' איתם הנקין, "ר' יחיאל מיכל עפשטיין ו'הצמח צדק' בעדשת הספר 'מקור ברוך'", בעמ' 213-208, מה שכתב שם בזה. קישור למאמר בהערה 16 לקמן.}} , ובכך שהוא בדה את הסיפור אודות הקירובים העצומים מצד הצ"צ, ואשר ממנו קיבל את דרכי ההוראה שלא סר מהם כל ימיו, ועוד קיבל ממנו פרטים וכללים בלימוד הקבלה(!) - היה ה'מקור ברוך' סבור שעל ידי זה תשתנה תדמיתו של אביו בעיני הציבור. | ||
במאמר תגובה מאת ר' איתם הנקין הי"ד,{{הערה|חוקר תורני, לא חסידי (דתי לאומי), צאצא תלמידו של רבי יחיאל מיכל עפשטיין, בעל "ערוך השולחן", אביו של ה"מקור ברוך".}} נטען לאמינות סיפור מפגש אביו של בעל ה"מקור ברוך"{{הערה|רבי יחיאל מיכל עפשטיין, בעל "ערוך השולחן".}} עם אדמו"ר הצמח-צדק, וכי על אף הבעיות בחיבוריו של המחבר לא ניתן לפסול אותם באופן קטגורי, אלא יש לבור בהם את המוץ מן התבן. כראיה לשיטתו אודות אמינות המחבר, טוען החוקר שישנה אי-הלימה בין אי-אמינות מוחלטת, כזו הנטענת במאמרו של הרב מונדשיין, לבין כך שנראה כי רבותינו נשיאינו ראו בספרו האחר של המחבר, פירוש "תורה תמימה", ספר שראוי להגות בו.{{הערה|ר' יחיאל מיכל עפשטיין ו'הצמח צדק' בעדשת הספר 'מקור ברוך', {{היברובוקס| הרב איתם הנקין|עלוני ממרא גיליון מספר 123|49203|חורף תשע"א, ישיבת ניר, קריית-ארבע|עמוד=189}}}} יחד עם זאת גם הרב הנקין מודה בכך שחלק מדברי ה"מקור ברוך" בשבח ההתנגדות לחסידות, אותם כתב בשם הצמח צדק, הם פרי דמיונו של ה"מקור ברוך", ודברים אלו לא נאמרו כלל ע"י הצמח צדק.{{הערה|ראו במאמר של הרב הנקין שבהערה הקודמת, בעמ' 205.}} | |||
== לקריאה נוספת == | == לקריאה נוספת == | ||
שורה 44: | שורה 61: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*הרב [[יהושע מונדשיין]], [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים] {{שטורעם}} | * בעל ערוך השולחן - "מראשי האשכנזים" - ליקוט מדברי הרבי אודות ספר "ערוך השולחן". התקשרות גליון 876 (רשימה ראשונה): | ||
http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7708&CategoryID=1501 | |||
* רשימה שנייה אודות "ערוך השולחן" בדברי הרבי: | |||
התקשרות גליון 877: | |||
http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7728&CategoryID=1504 | |||
*רשימה שלישית באותו נושא: | |||
התקשרות גליון 878: | |||
http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7757&CategoryID=1507 | |||
*מאמר של הרב [[יהושע מונדשיין]],אודות ספר "מקור ברוך": [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים] {{שטורעם}} | |||
{{אחרונים}} | {{אחרונים}} | ||
שורה 50: | שורה 79: | ||
{{מיון רגיל:אפשטיין, יחיאל מיכל}} | {{מיון רגיל:אפשטיין, יחיאל מיכל}} | ||
[[קטגוריה:רבני ליטא]] | [[קטגוריה:רבני ליטא]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תרס"ח]] |
עריכות