המנון: הבדלים בין גרסאות בדף
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) |
|||
(4 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 44: | שורה 44: | ||
גם המנון זה, מקורו בקעמפ, שנערך בקרית גן ישראל במונטריאול בקיץ של שנת תש"מ. | גם המנון זה, מקורו בקעמפ, שנערך בקרית גן ישראל במונטריאול בקיץ של שנת תש"מ. | ||
===צבאות השם ארץ הקודש=== | |||
בשנת [[תשפ"א]], לרגל פתיחת חגיגות שנות ה-40 להקמת ארגון [[צבאות השם]] על ידי הרבי, הפיק ארגון [[צבאות השם ארץ הקודש]] המנון מיוחד שליווה את חגיגות ה-40 שהותאם ללחן של ניגון זה{{הערה|1=[https://chabad.info/video/kids/tzh/624822/ מקהלת צבאות השם מגישים: מארש ה-40 • הפעילו רמקולים] {{וידפו}}}}. | בשנת [[תשפ"א]], לרגל פתיחת חגיגות שנות ה-40 להקמת ארגון [[צבאות השם]] על ידי הרבי, הפיק ארגון [[צבאות השם ארץ הקודש]] המנון מיוחד שליווה את חגיגות ה-40 שהותאם ללחן של ניגון זה{{הערה|1=[https://chabad.info/video/kids/tzh/624822/ מקהלת צבאות השם מגישים: מארש ה-40 • הפעילו רמקולים] {{וידפו}}}}. | ||
בנוסף, | בנוסף, ב'שבתות צבאות השם' שנערכות על ידי תנועת הנוער [[צבאות השם בארץ הקודש]], מחובר המנון מיוחד לכבוד השבת: | ||
*'''תשע"ח:''' | *'''תשע"ח:''' [https://chabad.info/video/musical-videos/336673/ חדורים בחיות הנשיא] {{שמע}} | ||
*'''תשע"ט:''' | *'''תשע"ט:''' [https://chabad.info/wp-content/uploads/2019/01/30-01-2019-20-37-38-%D7%91%D7%98%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%A0%D7%91%D7%95%D7%90%D7%94-%D7%9E%D7%A7%D7%94%D7%9C%D7%AA-%D7%A6%D7%91%D7%90%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%A9%D7%9D.mp3 בטוחים בנבואה] {{שמע}} | ||
*'''תש"פ:''' | |||
*'''תשפ"א:''' [https://chabad.info/video/kids/tzh/650627/ מתמקדים במטרה] {{שמע}} | |||
*'''תשפ"ב:''' | *'''תשפ"ב:''' | ||
==המנוני קעמפים== | ==המנוני קעמפים== | ||
===אורו של משיח=== | ===אורו של משיח=== | ||
בשנים הראשונות של הקעמפ, חובר המנון עיקרי אחד שליווה את הקעמפ. בהמשך, עם גדילתו של הקעמפ והתבססותו, יוצאים מידי שנה ארבעה המנונים חדשים: המנון הקעמפ, המנון השבת{{הערה|על פי רוב הקעמפ נמשך כ-10/11 ימים, ובתוכם שבת אחת.}}, ו-2 המנונים לכל אחת מפלוגות | בשנים הראשונות של הקעמפ, חובר המנון עיקרי אחד שליווה את הקעמפ. בהמשך, עם גדילתו של הקעמפ והתבססותו, יוצאים מידי שנה ארבעה המנונים חדשים: המנון הקעמפ, המנון השבת{{הערה|על פי רוב הקעמפ נמשך כ-10/11 ימים, ובתוכם שבת אחת.}}, ו-2 המנונים לכל אחת מפלוגות 'מלחמת ופרצת'. | ||
ברשימה דלהלן נכללו ההמנונים של קעמפ הבנים, כאשר לצד זאת מחוברים מידי שנה המנונים גם בקעמפ הבנות. | ברשימה דלהלן נכללו ההמנונים של קעמפ הבנים, כאשר לצד זאת מחוברים מידי שנה המנונים גם בקעמפ הבנות. | ||
שורה 62: | שורה 64: | ||
ההמנונים כולם עוסקים סביב נושאי גאולה ומשיח בהיבטים השונים שלו, חיזוק האמונה בנצחיות חייו והוראותיו של הרבי, ובהתמסרות להבאת המשיח. | ההמנונים כולם עוסקים סביב נושאי גאולה ומשיח בהיבטים השונים שלו, חיזוק האמונה בנצחיות חייו והוראותיו של הרבי, ובהתמסרות להבאת המשיח. | ||
*'''תשנ"ו:''' | *'''תשנ"ו:''' בשמחה נצעד | ||
*'''תשנ"ז:''' | *'''תשנ"ז:''' | ||
*'''תשנ"ח:''' | *'''תשנ"ח:''' | ||
שורה 75: | שורה 77: | ||
*'''תשס"ז:''' | *'''תשס"ז:''' | ||
*'''תשס"ח:''' | *'''תשס"ח:''' | ||
*'''תשס"ט:''' | *'''תשס"ט:''' רבי גם אני שייך אל הנבחרת | ||
*'''תש"ע:''' | *'''תש"ע:''' | ||
*'''תשע"א:''' | *'''תשע"א:''' | ||
*'''תשע"ב:''' פרטיזן צעיר נקרא אל המסתור. | *'''תשע"ב:''' פרטיזן צעיר נקרא אל המסתור. | ||
*'''תשע"ג:''' על עיר קטנה קרב מאיים. | *'''תשע"ג:''' על עיר קטנה קרב מאיים. | ||
*'''תשע"ד:''' | *'''תשע"ד:''' מסתובב ביערות | ||
*'''תשע"ה:''' | *'''תשע"ה:''' | ||
*'''תשע" | *'''תשע"ו:''' [https://chabad.info/wp-content/uploads/2016/08/28-08-2016-14-39-00-%D7%94%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%9F-%D7%94%D7%A7%D7%A2%D7%9E%D7%A4-%D7%95%D7%A8%D7%A9%D7%AA-%D7%9E%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%A7%D7%99%D7%A5.mp3 המנון רשת מחנות הקיץ - עשו כל אשר ביכלתכם] | ||
*'''תשע"ז:''' [https://chabad.info/child/camp-gan-yisrael/295629/ המנון רשת מחנות הקיץ - קבלת מלכותו] | |||
*'''תשע"ח:''' [https://chabad.info/ | *'''תשע"ח:''' [https://chabad.info/wp-content/uploads/2018/08/08-08-2018-23-52-26-%D7%94%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%9F-%D7%94%D7%A7%D7%A2%D7%9E%D7%A4.mp3 המנון רשת מחנות הקיץ - הרבי הוא הכל] | ||
*'''תשע"ט:''' [https://chabad.info/ | *'''תשע"ט:''' [https://chabad.info/wp-content/uploads/2019/08/27-08-2019-20-10-42-%D7%94%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%9F-%D7%94%D7%A7%D7%A2%D7%9E%D7%A4-%D7%94%D7%AA%D7%A9%D7%A2_%D7%98.mp3 המנון רשת מחנות הקיץ - מצב גאולה] | ||
*'''תש"פ:''' | *'''תש"פ:''' [ המנון הקעמפ - בשליחות המלך] | ||
*'''תשפ"א:''' | *'''תשפ"א:''' [ המנון הקעמפ - קבלת המלכות] | ||
*'''תשפ"ב:''' [ המנון רשת מחנות הקיץ - מכריעים לגאולה] | |||
===גן ישראל ארץ הקודש=== | ===גן ישראל ארץ הקודש=== | ||
שורה 120: | שורה 123: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:מושגים כלליים]] |
גרסה אחרונה מ־14:53, 15 בספטמבר 2022
![]() |
ערך זה נמצא בעיצומה של עבודה ממושכת. הערך פתוח לעריכה. | ||
אתם מוזמנים לבצע עריכה לשונית, ויקיזציה וסגנון לפסקאות שנכתבו, וכמו כן לעזור להרחיב ולהשלים את הערך. |
הִמְנוֹן הוא שיר תוכן, המבטא מסר רעיוני של קבוצת אנשים, ארגון, מדינה או מטרה.
לאורך ההיסטוריה שימש המושג המנון בעיקר לתיאור שיר שבח והודיה.
היסטוריה[עריכה | עריכת קוד מקור]
במדרש בספר שמות מופיע המושג לראשונה: "והיו מלאכי השרת באים לומר הימנון לפניו"[1].
בתקופה המודרנית, ההמנון שימש בעיקר תנועות מהפכניות, לאומניות, ורעיוניות, שאימצו את ההמנונים ושרו אותם בכנסים הפומביים שלהם וסחפו באמצעותם המונים.
בין ההמנונים שזכו לתפוצה הרחבה ביותר הוא 'האינטרנציונל', ששימש כהמנון השמאל הפוליטי העולמי ואומץ על ידי הזרמים הסוציאליסטיים לסוגיהם שתרגמו אותו לעשרות שפות, ובבתי חינוך רבים היתה חובה לשיר אותו בצוותא מידי בוקר, כאשר ברוסיה לדוגמא היווה הדבר מוקד חיכוך עם ילדים יהודיים שסירבו לשיר את ההמנון בשל תכני הכפירה הכלולים בו[2].
המנון נוסף שהגיע לתפוצה עולמית הוא 'המרסייז'[3] ששימש כהמנון המהפכה הצרפתית.
לעיתים שימש ההמנון כביטוי לרחשי לב שונים, דוגמת המנון שחובר על ידי נכבדי הקהילות היהודיות בפולין לכבודו של נפוליון בונפרטה, הגדוש בשבחים וברכות על עמידתו לימין נתיניו ושחרורם מעולם של הפריצים והבאת שוויון[4].
בתקופת הקמתה של מדינת ישראל נפוצו ההמנונים השונים כביטוי לתנועות הרעיונות שסחפו את הנוער היהודי, בהם המנוני המחתרות, ההמנון הלאומי, ועוד.
בחסידות חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
אצל חסידי חב"ד שימש הניגון נייעט נייעט ניקאווא כ'המנון' בלתי רישמי של המחתרת החסידית בתקופת אדמו"ר הריי"צ.
עם התחלת תנופת השליחות, חובר בשנת תשל"ב בקעמפ גן ישראל הניגון שלוחי אדוננו, שהפך במהרה מהמנון ילדים במחנה קיץ להמנון של פעילות השלוחים בכל רחבי העולם.
כפי שניתן לראות בפסקאות הבאות, הרבי עצמו עודד את השימוש בהמנונים בעלי תוכן חסידי מצד אחד, ויחד עם זאת שלל מצד שני כל שימוש ושייכות להמנונים שמקורם אינו בקדושה, כאשר באחת ההזדמנויות אף הוריד את הנשיאות מישיבת תומכי תמימים בשל העובדה שבדינר רישמי של המוסדות התנגן ההמנון של מדינת ישראל הנגוע בתכנים שאינם הולמים את האמונה בקדוש ברוך הוא, ועל פי השמועה הרבי אף התבטא כי מי ששומע המנון זה אינו יכול להיקרא בשם חסיד חב"ד.
המנון איגוד תלמידי התמימים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בהתוועדות שמח תורה תשי"ז דיבר הרבי אודות איגוד תלמידי התמימים, ולאחר השיחה שאל מי הם מנהלי האיגוד, ולאחר שהמנהלים התאספו ונעמדו סמוך לרבי העניק להם הרבי 'לחיים' ואמר להם: "אצלכם הכל על פי החוק, שבימינו - עם נשיא, עם יושב ראש, עם בלאנקים ועם שם של הארגון, עם כל הפרטים וכו'. אם כן, צריך להיות גם 'המנון', איזה ניגון הוא ההמנון שלכם?".
אחד מהמנהלים אמר שהניגון דרכך אלוקינו הוא ההמנון, והשני אמר שכי אנו עמך הוא הההמנון, והרבי הורה שיעשו אסיפה ביניהם ויחליטו, ובו במקום הם התאספו והחליטו בניגון 'כי אנו עמך' וניגנו אותו עם הציבור[5].
האדרת והאמונה[עריכה | עריכת קוד מקור]
ההמנון של מדינה צרפת, חובר בעת המהפיכה הצרפתית, לה התנגד אדמו"ר הזקן כשהוא מוסר את חייו שלא להיות תחת שליטתו של נפוליון אפילו לרגע. ההמנון כולל מילים קשות ותיאורי מלחמה אכזריים.
בשמחת תורה תשל"ד, בהתוועדות קודם הקפות, דיבר הרבי אודות המהפיכה הרוחנית בצרפת, ולפני תחילת ההקפות נעמד על בימת התפילות והחל לנגן את מנגינת ההמנון הצרפתי על המילים "האדרת והאמונה".
מעט יותר משנה אחר כך, בחורף ה'תשל"ה, החל נשיא צרפת דאז לדבר על שינוי ההמנון להמנון רגוע ואנושי יותר, ואף הציע פרס כספי על הצעת המנון חלופי. בפועל, ההצעה עוררה התנגדות עזה בצרפת, ולבסוף שונו מעט תווי הנגינה ולא המילים.
הרבי הסביר את סיבת השינוי, שלאחרי שהעלו את הניגון לקדושה, הרגיש זאת למעלה השר של צרפת, וזה גרם למטה לשנות את הניגון, מצד ההרגשה שהניגון שייך לתחום הקדושה[6].
צבאות השם[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – ניגון ווי וונט משיח נאו |
הראלי הראשון שנערך לאחר שהרבי הכריז על הקמת ארגון צבאות השם נערך בכ"ח תשרי תשמ"א, ובכינוס ניגנו הילדים 2 שירים לפני הרבי בכדי להכריע איזה מהם ייבחר כהמנון החדש של הארגון, וכאשר ראו את החיבה המיוחדת שהפגין הרבי לניגון 'ווי וואנט משיח נאו', הוא הפך להמנון הרשמי של הארגון[7].
גם המנון זה, מקורו בקעמפ, שנערך בקרית גן ישראל במונטריאול בקיץ של שנת תש"מ.
צבאות השם ארץ הקודש[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשפ"א, לרגל פתיחת חגיגות שנות ה-40 להקמת ארגון צבאות השם על ידי הרבי, הפיק ארגון צבאות השם ארץ הקודש המנון מיוחד שליווה את חגיגות ה-40 שהותאם ללחן של ניגון זה[8].
בנוסף, ב'שבתות צבאות השם' שנערכות על ידי תנועת הנוער צבאות השם בארץ הקודש, מחובר המנון מיוחד לכבוד השבת:
- תשע"ח: חדורים בחיות הנשיא
- תשע"ט: בטוחים בנבואה
- תש"פ:
- תשפ"א: מתמקדים במטרה
- תשפ"ב:
המנוני קעמפים[עריכה | עריכת קוד מקור]
אורו של משיח[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנים הראשונות של הקעמפ, חובר המנון עיקרי אחד שליווה את הקעמפ. בהמשך, עם גדילתו של הקעמפ והתבססותו, יוצאים מידי שנה ארבעה המנונים חדשים: המנון הקעמפ, המנון השבת[9], ו-2 המנונים לכל אחת מפלוגות 'מלחמת ופרצת'.
ברשימה דלהלן נכללו ההמנונים של קעמפ הבנים, כאשר לצד זאת מחוברים מידי שנה המנונים גם בקעמפ הבנות.
רבים מהמנונים, עובדו בהמשך בצורה מקצועית ויצאו לאור בדיסקים שהופקו על ידי הקעמפ, וכן בדיסקים של מקהלת צבאות השם בארץ הקודש.
ההמנונים כולם עוסקים סביב נושאי גאולה ומשיח בהיבטים השונים שלו, חיזוק האמונה בנצחיות חייו והוראותיו של הרבי, ובהתמסרות להבאת המשיח.
- תשנ"ו: בשמחה נצעד
- תשנ"ז:
- תשנ"ח:
- תשנ"ט:
- תש"ס:
- תשס"א:
- תשס"ב:
- תשס"ג:
- תשס"ד:
- תשס"ה:
- תשס"ו:
- תשס"ז:
- תשס"ח:
- תשס"ט: רבי גם אני שייך אל הנבחרת
- תש"ע:
- תשע"א:
- תשע"ב: פרטיזן צעיר נקרא אל המסתור.
- תשע"ג: על עיר קטנה קרב מאיים.
- תשע"ד: מסתובב ביערות
- תשע"ה:
- תשע"ו: המנון רשת מחנות הקיץ - עשו כל אשר ביכלתכם
- תשע"ז: המנון רשת מחנות הקיץ - קבלת מלכותו
- תשע"ח: המנון רשת מחנות הקיץ - הרבי הוא הכל
- תשע"ט: המנון רשת מחנות הקיץ - מצב גאולה
- תש"פ: [ המנון הקעמפ - בשליחות המלך]
- תשפ"א: [ המנון הקעמפ - קבלת המלכות]
- תשפ"ב: [ המנון רשת מחנות הקיץ - מכריעים לגאולה]
גן ישראל ארץ הקודש[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תש"ס:
- תשס"א:
- תשס"ב:
- תשס"ג:
- תשס"ד:
- תשס"ה:
- תשס"ו:
- תשס"ז:
- תשס"ח:
- תשס"ט:
- תש"ע:
- תשע"א:
- תשע"ב:
- תשע"ג:
- תשע"ד:
- תשע"ה:
- תשע"ו:
- תשע"ז:
- תשע"ח:
- תשע"ט:
- תש"פ:
- תשפ"א:
- תשפ"ב:
המנונים של ארגונים נוספים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תנועת הנוער בת מלך - נסיכה יהודית, ארמון עמנו כי בנית
- רשת אהלי יוסף יצחק ארץ הקודש - בסיסמת ופרצת
- בית חינוך ליובאוויטש כפר חב"ד - רואים עלי
הערות שוליים
- ↑ שמות רבה, כי תשא, פרשה מה, סימן ב
- ↑ שליחות חיי, רחל זמיר.
- ↑ מאויית לעיתים בטעות גם כ'מרסלייז'.
- ↑ זאת בניגוד לדעתו של אדמו"ר הזקן שראה בנצחונו סכנה רוחנית לעם ישראל ופעל לנפילתו. ההמנון נדפס ב'אסתלק יקרא' עמוד 61.
- ↑ תשורה חתונת הר' שמואל הנדל תשנ"ח, עמוד 64.
- ↑ [www.moshiach.net/blind/hebrew/dm35.pdf שיחת הרבי על הפיכת ההמנון הצרפתי לניגון חב"די, שבת פרשת וישב שנת תשנ"ב]
- אתר moshiach.net
- ↑ קובץ לחיזוק ההתקשרות גליון ע', עמוד 37.
- ↑ מקהלת צבאות השם מגישים: מארש ה-40 • הפעילו רמקולים
- ↑ על פי רוב הקעמפ נמשך כ-10/11 ימים, ובתוכם שבת אחת.