אגרת התשובה - פרק י': הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) |
|||
(8 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{תניא}} | {{תניא}} | ||
'''פרק י'''' | '''פרק י' - סדר עבודת האדם הוא מלמטה למעלה''' | ||
==מבוא לפרק== | ==מבוא לפרק== | ||
בשני הפרקים הקודמים התבאר שעיקר תשובה עילאה מתבטא בלימוד התורה{{הערה|מדובר על לימוד הבא '''דווקא''' מתוך רגש דביקות, אהבה ויראה.}}, וכאן יתבאר שנדרשת לזה הקדמה: תשובה תתאה ותפילה. | |||
==גוף הפרק== | ==גוף הפרק== | ||
{{פרק תניא|פרק=י | {{פרק תניא|פרק=י|טקסט הפרק={{ספר התניא/אגרת התשובה - פרק י'}}}} | ||
==סיכום הפרק== | ==סיכום הפרק== | ||
על | * בכדי שהתורה והמצוות ה"יורדים" מלמעלה יתאחדו עם האדם צריך הוא לעשות עצמו "כלי" לזה: על ידי תשובה עילאה מלמטה למעלה - עבודת התפילה. | ||
* וכדי שעבודת התפילה תהיה אמיתית נדרש{{הערה|גם מי שהתעלה לדרגות עליונות ביותר.}} להקדים תשובה תתאה. | |||
* ואז תאיר הקדושה בתורתו, ואפילו בקיום המצוות ירגיש את האלוקות, ואפילו שאר היום יוכל להיות בדביקות עליונה בה'. | |||
==צילום דפוס התניא== | ==צילום דפוס התניא== | ||
<gallery widths="250px" heights="300px"> | |||
קובץ:תניא צט1 (Small).jpg|עמוד 1 | |||
קובץ:תניא צט2 (Small).jpg|עמוד 2 | |||
</gallery> | |||
==מושגים יסודיים בפרק== | ==מושגים יסודיים בפרק== | ||
שורה 13: | שורה 23: | ||
*[[דחילו ורחימו שכליים]] | *[[דחילו ורחימו שכליים]] | ||
{{סדרה|הקודם=[[אגרת התשובה - פרק ט'|פרק ט']]|רשימה=פרקי [[אגרת התשובה]]|הבא=[[אגרת התשובה - פרק י"א|פרק י"א]]}} | |||
{{סדרה|הקודם=[[אגרת התשובה - פרק ט'|פרק ט']]|הבא=[[אגרת התשובה - פרק י"א|פרק י"א]]}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אגרת התשובה - תניא]] | [[קטגוריה:אגרת התשובה - תניא]] |
גרסה אחרונה מ־09:41, 30 בדצמבר 2020
ספר התניא |
---|
דף השער וההקדמה |
דף השער · הסכמה א' · הסכמה ב' · הסכמה ג' · הקדמת המלקט |
ליקוטי אמרים |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב · י"ג · י"ד · ט"ו · ט"ז · י"ז · י"ח · י"ט · כ' · כ"א · כ"ב · כ"ג · כ"ד · כ"ה · כ"ו · כ"ז · כ"ח · כ"ט · ל' · ל"א · ל"ב · ל"ג · ל"ד · ל"ה · ל"ו · ל"ז · ל"ח · ל"ט · מ' · מ"א · מ"ב · מ"ג · מ"ד · מ"ה · מ"ו · מ"ז · מ"ח · מ"ט · נ' · נ"א · נ"ב · נ"ג |
שער היחוד והאמונה |
הקדמה - חינוך קטן |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב |
אגרת התשובה |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב |
אגרת הקודש |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב · י"ג · י"ד · ט"ו · ט"ז · י"ז · י"ח · י"ט · כ' · כ"א · כ"ב · כ"ג · כ"ד · כ"ה · כ"ו · כ"ז · כ"ח · כ"ט · ל' · ל"א · ל"ב |
קונטרס אחרון |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' |
פרק י' - סדר עבודת האדם הוא מלמטה למעלה
מבוא לפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשני הפרקים הקודמים התבאר שעיקר תשובה עילאה מתבטא בלימוד התורה[1], וכאן יתבאר שנדרשת לזה הקדמה: תשובה תתאה ותפילה.
גוף הפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
פרק י |
---|
פרק י והנה תשובה עילאה זו דאתדבקותא דרוחא ברוחא על ידי תורה וגמילות חסדים. היא בבחינת המשכה מלמעלה למטה להיות דבר ה' ממש בפיו, וכמו שכתוב ואשים דברי בפיך. וימינו תחבקני בגמילות חסדים דחסד דרועא ימינא וכו'. אבל אדם התחתון צריך לילך ממדרגה למדרגה ממטה למעלה היא בחינת תשובה עילאה ואתדבקות רוחא ברוחא בכוונת הלב בתפלה ובפרט בקריאת שמע וברכותיה. כדי לומר ואהבת כו' בכל לבבך ובכל נפשך וכו' באמת לאמיתו. וכן והיו הדברים האלה וכו' ודברת בם וכו' להיות דבר ה' בפיו באמת ואין אמת וכו'. וכן לקיים כל המצות כמו שכתוב אשר קדשנו במצותיו כמו הרי את מקודשת לי, היא בחינת קדש העליון לשון פרישות והבדלה, שאינו יכול להתלבש תוך עלמין משום דכולא קמיה כלא חשיב, אלא בבחינת סובב כל עלמין הוא רצון העליון ברוך הוא וכו', כמו שכתבתי בלקוטי אמרים פמ"ו. וגם אחר התפלה אומרים אליך ה' נפשי אשא, דהיינו לאתדבקא רוחא ברוחא כל היום וכו'. וכל זה על ידי ההתבוננות בגדולת אין סוף ברוך הוא בהעמקת הדעת בשתים לפניה ובפסוקי דזמרה כנודע. ומאחר שהתפלה היא בחינת תשובה עילאה צריך להקדים לפניה בחינת תשובה תתאה. וזהו שאמרו רז"ל במשנה אין עומדין להתפלל אלא מתוך כובד ראש, ופרש"י הכנעה והיא בחינת תשובה תתאה לעורר רחמים כנ"ל, וכדיליף התם בגמרא מקרא דכתיב והיא מרת נפש. אכן בברייתא שם, תנו רבנן אין עומדין להתפלל אלא מתוך שמחה. ועכשיו בדור יתום הזה שאין הכל יכולין להפוך לבם כרגע מן הקצה. אזי עצה היעוצה להקדים בחינת תשובה תתאה בתיקון חצות כנ"ל. ומי שאי אפשר לו בכל לילה, על כל פנים לא יפחות מפעם אחת בשבוע לפני יום השבת, כנודע ליודעים שהשבת היא בחינת תשובה עילאה ושב"ת אותיות תש"ב אנוש, כי בשבת היא עליות העולמות למקורם כו', ובפרט תפילות השבת ודי למבין. (ובזה יובן מה שכתוב שובה אלי כי גאלתיך, פירוש כי מאחר שמחיתי כעב פשעיך היא העברת הסטרא אחרא וגאלתיך מן החיצונים, בהתעוררות רחמים עליונים באתערותא דלתתא בתשובה תתאה כנ"ל, אזי שובה אלי בתשובה עילאה): |
סיכום הפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בכדי שהתורה והמצוות ה"יורדים" מלמעלה יתאחדו עם האדם צריך הוא לעשות עצמו "כלי" לזה: על ידי תשובה עילאה מלמטה למעלה - עבודת התפילה.
- וכדי שעבודת התפילה תהיה אמיתית נדרש[2] להקדים תשובה תתאה.
- ואז תאיר הקדושה בתורתו, ואפילו בקיום המצוות ירגיש את האלוקות, ואפילו שאר היום יוכל להיות בדביקות עליונה בה'.
צילום דפוס התניא[עריכה | עריכת קוד מקור]
-
עמוד 1
-
עמוד 2
מושגים יסודיים בפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
הקודם: פרק ט' |
פרקי אגרת התשובה | הבא: פרק י"א |