אין תקציר עריכה
(יצירת דף עם התוכן "{{אדמו"ר |שם=רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם |שם בשפת המקור= |תואר=האדמו"ר משינאווא |תמונה=קובץ:Shin...") |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(17 גרסאות ביניים של 8 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | |||
{{דמות | |||
|שם=רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם | |שם=רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם | ||
| | |כינוי=האדמו"ר משינאווא | ||
|חיבורו העיקרי=דברי יחזקאל | |חיבורו העיקרי=דברי יחזקאל | ||
|תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[ה'תקע"ה]] | |תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[ה'תקע"ה]] | ||
|מקום לידה=[[טרנוגרוד]] | |מקום לידה=[[טרנוגרוד]] | ||
|תאריך פטירה=[[ו' בטבת]] [[ה'תרנ"ט]] | |תאריך פטירה=[[ו' בטבת]] [[ה'תרנ"ט]] | ||
| | |השתייכות=[[שינאווא]] | ||
|הבא=רבי [[משה הלברשטאם (שינאווא)|משה הלברשטאם]] | |הבא=רבי [[משה הלברשטאם (שינאווא)|משה הלברשטאם]] | ||
|אב=רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]] | |אב=רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]] | ||
| | |אישה=טאבע בת רבי אריה לייביש ליפשיץ, דבורה בת רבי מרדכי זילברשטיין מהולשיץ, בריינדיל בת רבי [[יהודה צבי הירש אייכנשטיין]] מ[[ראזלא]], חנה רחל בת הרב צבי הירש רמר"ז, שיינדיל בת הרב אברהם גבירצמן מ[[גורליץ]] | ||
|ילדים='''מזיווג ראשון:''' דרעזיל, רבי נפתלי. '''מזיווג שני:''' חיה שרה, רבי [[משה הלברשטאם|משה]] משינאווא. '''מזיווג רביעי:''' מרים מלכה, פייגא ביילא, רבי [[אברהם שלום הלברשטאם|אברהם שלום]] מ[[חסידות סטרופקוב|סטרופקוב]], רבי אריה לייביש מ[[טארנא]], רבי [[שמחה ישכר בער הלברשטאם|שמחה ישכר בער]] מ[[צישינוב]] | |ילדים='''מזיווג ראשון:''' דרעזיל, רבי נפתלי. '''מזיווג שני:''' חיה שרה, רבי [[משה הלברשטאם|משה]] משינאווא. '''מזיווג רביעי:''' מרים מלכה, פייגא ביילא, רבי [[אברהם שלום הלברשטאם|אברהם שלום]] מ[[חסידות סטרופקוב|סטרופקוב]], רבי אריה לייביש מ[[טארנא]], רבי [[שמחה ישכר בער הלברשטאם|שמחה ישכר בער]] מ[[צישינוב]] | ||
| | |תלמידיו=רבי יחזקאל רבינוביץ "הכנסת יחזקאל" מראדומסק ואחיו רבי [[נתן נחום הכהן רבינוביץ]] הרבי מקרימילוב | ||
רבי [[צבי הירש שפירא]] ובנו רבי [[חיים אלעזר שפירא]] מ[[חסידות מונקאטש|מונקאטש]] | |||
רבי [[מאיר שלום רבינוביץ]] מ[[חסידות פוריסוב|קאלושין]] | |||
רבי מאיר הורוביץ מ[[חסידות לינסק|לינסק]] | |||
רבי שמואל הורוביץ מ[[חסידות דמביץ|דמביץ]] | |||
רבי יוסף אריה לייב פרישרמן מ[[חסידות יאריטשוב|טומשוב]] | |||
רבי יחזקאל רוטר מ[[חסידות האדאס|האדאס]] | |||
רבי [[משה יצחק גווירצמן]] מ[[חסידות פשעווארסק|פשעווארסק]] | |||
רבי יחיאל מאיר מ[[חסידות אוסטרובצה|אסטרובצה]] | |||
רבי משה פנט מדעש ובנו רבי [[יחזקאל פנט (אדמו"ר)|יחזקאל פנט]] מדעש | |||
}} | }} | ||
רבי '''יחזקאל שרגא הלברשטאם | רבי '''יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווה''' ([[כ' בשבט]] [[ה'תקע"ה]] - [[ו' בטבת]] [[ה'תרנ"ט]]) היה בנו הבכור של רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]]. [[אדמו"ר]], רב, זקן צדיקי דורו ומייסד [[חסידות שינאווא|שושלת שינאווא]]. מכונה '''הדברי יחזקאל''' על שם ספרו. | ||
==תולדותיו== | ==תולדותיו== | ||
רבי יחזקאל שרגא נולד ב[[טרנוגרוד]], עוד שאמו הייתה בהריונה הגיעה לקבל ברכה מהחוזה מלובלין שעמד בפניה ואמר לה שהולד שבבטנה עתיד להאיר את העולם. מילדותו עבד את ה' במסירות נפש והתייגע בלימוד ובתפילה באופן מבהיל בגיל חמש-עשרה נישא לבתו של רבי [[אריה לייב ליפשיץ]] בעל ספר "אריה דבי עילאי"{{הערה|מייסד [[חסידות וישניצא]]}}, ועבר לגור ליד חותן חמיו, רבי [[משה טייטלבוים (הראשון)|משה טייטלבוים]] בעיירה [[אויהל]] ב[[הונגריה]] שממנו למד הרבה בעיקר לא לזוז נימה מפסקי השולחן ערוך וגם צפייה יום יומית לגאולה. כשנפטרה אשתו, לאחר תשע שנים נישא לאחייניתה, ממנה התאלמן לאחר שבע שנים. אחר כך הלך ללמוד חסידות ועבודת ה' אצל רבי אשר ישעיה מרופשיץ ואצל רבי צבי הירש מרמינוב ורבי שלום מבעלז, למרות שהיה מבקר אצל | רבי יחזקאל שרגא נולד ב[[טרנוגרוד]], עוד שאמו הייתה בהריונה הגיעה לקבל ברכה מהחוזה מלובלין שעמד בפניה ואמר לה שהולד שבבטנה עתיד להאיר את העולם. מילדותו עבד את ה' במסירות נפש והתייגע בלימוד ובתפילה באופן מבהיל בגיל חמש-עשרה נישא לבתו של רבי [[אריה לייב ליפשיץ]] בעל ספר "אריה דבי עילאי"{{הערה|מייסד [[חסידות וישניצא]]}}, ועבר לגור ליד חותן חמיו, רבי [[משה טייטלבוים (הראשון)|משה טייטלבוים]] בעיירה [[אויהל]] ב[[הונגריה]] שממנו למד הרבה בעיקר לא לזוז נימה מפסקי השולחן ערוך וגם צפייה יום יומית לגאולה. כשנפטרה אשתו, לאחר תשע שנים נישא לאחייניתה, ממנה התאלמן לאחר שבע שנים. אחר כך הלך ללמוד חסידות ועבודת ה' אצל רבי אשר ישעיה מרופשיץ ואצל רבי צבי הירש מרמינוב ורבי שלום מבעלז, למרות שהיה מבקר אצל הרבה צדיקים ומחשיב את כולם בעיקר החשיב את השלושה הנ"ל ובעיקר את השר שלום מבעלז אותו ראה כרבו ולא היה זז מהנהגותיו. | ||
כיהן כ[[רב]] ב[[רודניק על נהר הסן|רודניק]] אחר כך התחתן עם ביתו של רבי יהודה צבי מראזדלא שם למד מחותנו את חכמת הקבלה באופן מעמיק ובשנת [[ה'תר"ח|תר"ח]] ([[1848]]) מונה לרב ב[[רוזדול]]. לאחר מכן שימש כ[[רב]] בשינובה, אחר כך התחתן עם חנה רחל קורבת משפחתו של השר שלום מבעלז ואחר כך התמנה לרב ב[[סטרופקוב]] בשנת [[ה'תרכ"ט|תרכ"ט]] ביקר ב[[ארץ ישראל]] ושהה ב[[צפת]] וב[[ירושלים]]. בצפת יסד [[בית כנסת]] ו[[מקוה]] שקיים עד היום, וידוע כבית הכנסת צאנז. בשנת [[ה'תרל"א|תרל"א]] חזר לגליציה{{הערה|על ביקורו זה ראו '''מרכבת יחזקאל''', [[כולל חבת ירושלים]], [[ברוקלין]] שבט תשע"ה.}}.לאחר פטירת אביו היה לרב בצאנז למשך שנה ואז ויתר לאחיו. לאחר מכן חזר לשינובה וכיהן בה באדמו"רות ונודע כראש צדיקי גלציה ואחד מגדולי צדיקי הדור שהיו ואלפים ורבבות חסידים היו לו כולל גאונים ואדמור"ים התפרסם הן בגדלותו בתורה בנגלה ובנסתר ובעיקר בהיותו פוסק ובעיקר בעבודתו ותפילתו בקדושה ובטהרה שאלפים כולל גאונים וצדיקים התעוררו מתפילתו גם נודע כבעל רוח הקודש ובעל מופתים וכמתקן נשמות ומוציא דיבוקים הרבה עדויות היו על פעולתו בענין זה בעיקר שהיה מקדש על היין בליל שבת קודש. | כיהן כ[[רב]] ב[[רודניק על נהר הסן|רודניק]] אחר כך התחתן עם ביתו של רבי יהודה צבי מראזדלא שם למד מחותנו את חכמת הקבלה באופן מעמיק ובשנת [[ה'תר"ח|תר"ח]] ([[1848]]) מונה לרב ב[[רוזדול]]. לאחר מכן שימש כ[[רב]] בשינובה, אחר כך התחתן עם חנה רחל קורבת משפחתו של השר שלום מבעלז ואחר כך התמנה לרב ב[[סטרופקוב]] בשנת [[ה'תרכ"ט|תרכ"ט]] ביקר ב[[ארץ ישראל]] ושהה ב[[צפת]] וב[[ירושלים]]. בצפת יסד [[בית כנסת]] ו[[מקוה]] שקיים עד היום, וידוע כבית הכנסת צאנז. בשנת [[ה'תרל"א|תרל"א]] חזר לגליציה{{הערה|על ביקורו זה ראו '''מרכבת יחזקאל''', [[כולל חבת ירושלים]], [[ברוקלין]] שבט תשע"ה.}}.לאחר פטירת אביו היה לרב בצאנז למשך שנה ואז ויתר לאחיו. לאחר מכן חזר לשינובה וכיהן בה באדמו"רות ונודע כראש צדיקי גלציה ואחד מגדולי צדיקי הדור שהיו ואלפים ורבבות חסידים היו לו כולל גאונים ואדמור"ים התפרסם הן בגדלותו בתורה בנגלה ובנסתר ובעיקר בהיותו פוסק ובעיקר בעבודתו ותפילתו בקדושה ובטהרה שאלפים כולל גאונים וצדיקים התעוררו מתפילתו גם נודע כבעל רוח הקודש ובעל מופתים וכמתקן נשמות ומוציא דיבוקים הרבה עדויות היו על פעולתו בענין זה בעיקר בזמן שהיה מקדש על היין בליל שבת קודש. | ||
בעיקר נודע במידת האמת ולא נשא פנים לאף אדם הן לעצמו והן לאחרים אפילו לאביו וחלק עליו בכמה פסקי הלכה ידועים ובכמה ענינים, אם זאת כבדו מאוד בתור גאון וקדוש. גם אביו כבדו וכתב בספרו שבנו לא ישקר אפילו עם יביאו לו כל חללי דעלמא. | בעיקר נודע במידת האמת ולא נשא פנים לאף אדם הן לעצמו והן לאחרים אפילו לאביו וחלק עליו בכמה פסקי הלכה ידועים ובכמה ענינים, אם זאת כבדו מאוד בתור גאון וקדוש. גם אביו כבדו וכתב בספרו שבנו לא ישקר אפילו עם יביאו לו כל חללי דעלמא. | ||
דברי תורתו נאספו בספר "דברי יחזקאל" על ידי תלמידו רבי עקיבא הכהן ליבער מיאשניצא. הספר יצא לראשונה בשנת [[תרס"א]]. בספר יש תורות על התורה, חגים, [[תהילים|תהלים]], [[משלי]], [[שיר השירים]], תפילות, שבת, [[מסכת אבות]], אגדות, אמירת תורה, [[מדרש רבה]], וכן הערות שכתב על ה[[משנה|משניות]], [[תלמוד|גמרא]], [[שולחן ערוך|שו"ע]], וספר 'בנאות דשא'. בסוף מצורפות מספר טיוטות של [[שאלות ותשובות|תשובות]] בהלכה ששלח (הטיוטות נשמרו אצלו מכיוון שהיו בהן טעויות{{הערה|הקדמת בני המחבר}}). רבי יחזקאל לא אמר תורה בקביעות שכן היה תמיד אומר שדברי | דברי תורתו נאספו בספר "דברי יחזקאל" על ידי תלמידו רבי עקיבא הכהן ליבער מיאשניצא. הספר יצא לראשונה בשנת [[תרס"א]]. בספר יש תורות על התורה, חגים, [[תהילים|תהלים]], [[משלי]], [[שיר השירים]], תפילות, שבת, [[מסכת אבות]], אגדות, אמירת תורה, [[מדרש רבה]], וכן הערות שכתב על ה[[משנה|משניות]], [[תלמוד|גמרא]], [[שולחן ערוך|שו"ע]], וספר 'בנאות דשא'. בסוף מצורפות מספר טיוטות של [[שאלות ותשובות|תשובות]] בהלכה ששלח (הטיוטות נשמרו אצלו מכיוון שהיו בהן טעויות{{הערה|הקדמת בני המחבר}}). רבי יחזקאל לא אמר תורה בקביעות שכן היה תמיד אומר שדברי תורה על דרך החסידות צריך לומר רק מה ששומעים מהשמים וכמו שמעידים בניו '''"כי טרם הוציא דברי תורה מפיו שקל במאזני צדק ובהתבודדות מחשבתו הקדושה ובדבקות רב ועצום, ונודע אשר לא הגיד כי אם את אשר נשלח לו מן השמים בלתי לה' לבדו"'''. | ||
רבי יחזקאל הוציא לאור את הספרים 'אור החמה' (פירוש ל[[ספר הזוהר|זוהר]] המהווה חלק שני מספר 'קריית ארבע' של ר' [[אברהם אזולאי]]) בשנת [[תרנ"ז]] ו'זהרי חמה' (ספר של ר' אברהם אזולאי המהווה קיצור של פירוש הזוהר של ר' [[אברהם גאלאנטי]]) בשנת [[תרמ"א]]. בסוף חנוכה תרנ"ט חלה בשיתוק במוחו וב[[ו' בטבת]] [[תרנ"ט]] הסתלק על רגעי הסתלקותו כותבים בניו '''"ואשר ראו עיננו את העבודות והמסירות נפש והדבקות שהיה לו בעת פטירתו אי אפשר לעלות על הכתב ועליו בצדק נאמר קדוש מבואו ועד צאתו"'''. | |||
== על אדמו"ר הזקן וספר התניא == | == על אדמו"ר הזקן וספר התניא == | ||
שורה 50: | שורה 41: | ||
פעם היו הרבה חסידים בבית מדרשו ולא היה מקום ואז אמר שגם שמי שבחוץ נקרא כאילו עומד בפנים והביא ראיה לדבריו ואמר "הרי לבעל התניא היו שמונים אלף חסידים וממילא גם שהיו מגיעים הרבה לא היה מקום לכולם והיו כאלה שעמדו בחוץ ובכל זאת נקרא שהיו בפנים". | פעם היו הרבה חסידים בבית מדרשו ולא היה מקום ואז אמר שגם שמי שבחוץ נקרא כאילו עומד בפנים והביא ראיה לדבריו ואמר "הרי לבעל התניא היו שמונים אלף חסידים וממילא גם שהיו מגיעים הרבה לא היה מקום לכולם והיו כאלה שעמדו בחוץ ובכל זאת נקרא שהיו בפנים". | ||
פעם אחת למד אחד מחסידיו בספר התניא ומרוב התלהבותו | פעם אחת למד אחד מחסידיו בספר התניא ומרוב התלהבותו אמר התניא הקדוש אמר לו רבי יחזקאל שקדוש אומרים רק לשלשה ספרים הזוהר השל"ה והאלשיך\האור החיים, אחר כך חשב שמא פגע בכבודו של ספר התניא וצם וסיגף את עצמו צומות הרבה. | ||
כשלמד שולחן ערוך אדמו"ר הזקן | פעם כשלמד שולחן ערוך אדמו"ר הזקן אמר בקורת רוח "זהו פוסק". | ||
== הצפייה למשיח == | == הצפייה למשיח == | ||
כל ימיו ציפה למשיח ולגאולה וניסה להביאה ולהחישה והיה מתקן את חומות הדת ומחזק את קיום המצוות עד כדי כך שהיה בעצמו נוסע לאותם מקומות לתקנם. בסוף ימיו אמר שקץ הגאולה על פי | כל ימיו ציפה למשיח ולגאולה וניסה להביאה ולהחישה והיה מתקן את חומות הדת ומחזק את קיום המצוות עד כדי כך שהיה בעצמו נוסע לאותם מקומות לתקנם. בסוף ימיו אמר שקץ הגאולה על פי הזוהר ומפרשיו הוא בתרס"ו הדבר גרם רעש גדול ואחרי פטירתו הוציא תלמידו "הדרכי תשובה" ממונקאטש קול קורא שאין לדעת את קץ והגואלה וזה נעלם מכולם אפילו מרבו. בנו רבי אברהם שלום טען שפעולה זו הרסה . | ||
==ילדיו== | ==ילדיו== | ||
שורה 90: | שורה 81: | ||
* רבי יחיאל מאיר מ[[חסידות אוסטרובצה|אסטרובצה]] | * רבי יחיאל מאיר מ[[חסידות אוסטרובצה|אסטרובצה]] | ||
* רבי משה פנט מדעש ובנו רבי [[יחזקאל פנט (אדמו"ר)|יחזקאל פנט]] מדעש | * רבי משה פנט מדעש ובנו רבי [[יחזקאל פנט (אדמו"ר)|יחזקאל פנט]] מדעש | ||
* רבי שלום מוסקוביץ משאץ. | |||
* רבי אברהם יהושע פריינד מנאסויד. | |||
* רבי אלעזר מרישא. | |||
{{הערות שוליים}} |