עריכת הדף "תשובה"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{בעבודה}} | |||
[[קובץ:ראש השנה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|יהודים מתפללים ב[[יום הכיפורים]]. "יום הכיפורים הוא זמן תשובה לכל"]] | [[קובץ:ראש השנה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|יהודים מתפללים ב[[יום הכיפורים]]. "יום הכיפורים הוא זמן תשובה לכל"]] | ||
'''תשובה''' היא [[מצווה]] המוטלת על מי שנכשל ב[[עבירה]], שעליו לעזוב את חטאו ולשוב לדרך הישר. כמו כן, מצווה עליו [[וידוי|להתוודות]] ולבקש [[מחילה]] מהקב"ה על חטאו. בנוסף לחיוב הבסיסי, התשובה היא דרך ב[[עבודת השם]] וכוללת עוד תיקונים ופעולות רבות שעל השב לעשות על מנת שיתכפר עוונו, והוא ישוב להיות חביב לפני ה' כמו קודם החטא. מי שעשה תשובה נקרא [[בעל תשובה]], ומדריגתו גבוהה מדרגת [[צדיק]] שלא חטא. | '''תשובה''' היא [[מצווה]] המוטלת על מי שנכשל ב[[עבירה]], שעליו לעזוב את חטאו ולשוב לדרך הישר. כמו כן, מצווה עליו [[וידוי|להתוודות]] ולבקש [[מחילה]] מהקב"ה על חטאו. בנוסף לחיוב הבסיסי, התשובה היא דרך ב[[עבודת השם]] וכוללת עוד תיקונים ופעולות רבות שעל השב לעשות על מנת שיתכפר עוונו, והוא ישוב להיות חביב לפני ה' כמו קודם החטא. מי שעשה תשובה נקרא [[בעל תשובה]], ומדריגתו גבוהה מדרגת [[צדיק]] שלא חטא. | ||
שורה 7: | שורה 7: | ||
באופן כללי, נחלקת התשובה לשתי דרגות: '''תשובה תתאה''' היא התשובה על העבירות, ו'''תשובה עילאה''' היא השבת הנפש האלוקית לשרשה. | באופן כללי, נחלקת התשובה לשתי דרגות: '''תשובה תתאה''' היא התשובה על העבירות, ו'''תשובה עילאה''' היא השבת הנפש האלוקית לשרשה. | ||
[[אדמו"רי חב"ד]] ייחסו לעבודת התשובה משמעות רבה, כמסופר ש[[אדמו"ר הזקן]] הגדיר את עבודתו | [[אדמו"רי חב"ד]] ייחסו לעבודת התשובה משמעות רבה, כמסופר ש[[אדמו"ר הזקן]] הגדיר את עבודתו<ref>בשונה מה[[בעש"ט]] וה[[מגיד]]</ref>, שתפקידו לעשות בעלי תשובה. | ||
כן ישנה אריכות רבה בתורת החסידות בנושא זה. כמה ספרי חסידות הוקדשו במיוחד לביאור מצוות התשובה בנגלה ובחסידות, החל מ[[אגרת התשובה]] - החלק השלישי בספר היסוד של תורת חב"ד, ה[[תניא]], וכן ספרי [[אדמו"ר האמצעי]]: [[שערי תשובה]], [[דרך חיים]] ו[[פוקח עוורים]]. | כן ישנה אריכות רבה בתורת החסידות בנושא זה. כמה ספרי חסידות הוקדשו במיוחד לביאור מצוות התשובה בנגלה ובחסידות, החל מ[[אגרת התשובה]] - החלק השלישי בספר היסוד של תורת חב"ד, ה[[תניא]], וכן ספרי [[אדמו"ר האמצעי]]: [[שערי תשובה]], [[דרך חיים]] ו[[פוקח עוורים]]. | ||
שורה 28: | שורה 28: | ||
התעניות הנזכרות בין תיקוני התשובה אינן כחלק מהתשובה, שהיא עזיבת החטא בלבד, אלא מגיעים לאחר ובנוסף לתשובה. לתעניות אלו ישנן שני מטרות: | התעניות הנזכרות בין תיקוני התשובה אינן כחלק מהתשובה, שהיא עזיבת החטא בלבד, אלא מגיעים לאחר ובנוסף לתשובה. לתעניות אלו ישנן שני מטרות: | ||
א) עבור ה[[כפרה]]: מכיוון שישנן עבירות חמורות, [[כרת|כריתות]] ו[[מיתות בית דין]], שעבור כפרתן נדרש האדם ל[[ייסורים]] בנוסף לתשובה - לוקח האדם תעניות על עצמו, ובכך מתקרב לה', מפייסו ומבקש ממנו שימחל לו קודם שיביא עליו ייסורים{{הערה|1= | א) עבור ה[[כפרה]]: מכיוון שישנן עבירות חמורות, [[כרת|כריתות]] ו[[מיתות בית דין]], שעבור כפרתן נדרש האדם ל[[ייסורים]] בנוסף לתשובה - לוקח האדם תעניות על עצמו, ובכך מתקרב לה', מפייסו ומבקש ממנו שימחל לו קודם שיביא עליו ייסורים{{הערה|1=אגרת התשובה פרק א'. וראה ביאור אד"ש על סוף פרק א', [https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=19842&st=&pgnum=360&hilite= בשיעורים בספר התניא].}}. | ||
ב) כדי להיות חביב לפני ה': גם אחרי כפרת החטא, האדם אינו מרוצה וחביב לפני ה' כמו קודם לכן, וכדי לפייסו היה עליו להביא [[קרבן עולה]], אותו ממשילה הגמרא למתנה שנותן העבד למלך לאחר שמחל לו על חטאו{{הערה|זבחים ז, א.}}. כיום, כשאין לנו קרבנות, התעניות הן במקום הקרבנות לרצות את ה'{{הערה| | ב) כדי להיות חביב לפני ה': גם אחרי כפרת החטא, האדם אינו מרוצה וחביב לפני ה' כמו קודם לכן, וכדי לפייסו היה עליו להביא [[קרבן עולה]], אותו ממשילה הגמרא למתנה שנותן העבד למלך לאחר שמחל לו על חטאו{{הערה|זבחים ז, א.}}. כיום, כשאין לנו קרבנות, התעניות הן במקום הקרבנות לרצות את ה'{{הערה|אגרת התשובה פרק ב'.}}. | ||
בדורות האחרונים, כשה[[גוף|גופים]] נחלשו, קובע אדמו"ר הזקן שאין להתענות תעניות תשובה כדי לא להחליש את הגוף ולפגוע בעבודת ה'. מסיבה זו יש לפדות את התעניות בצדקה{{הערה|אגרת התשובה פרק ג'.}}. [[הרבי]] חוזר על הוראת אדמו"ר הזקן זו פעמים רבות, ובאגרות קדשו כותב לאנשים רבים להימנע מתעניות תשובה{{הערה|1=ראה למשל [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/9/2948.htm אגרות קודש כרך ט, אגרת ב'תתקמח]. ועוד רבות.}}. עם זאת, לפעמים מורה להתענות תעניות של חצאי ימים עבור תשובה, אך לא במספר הצומות הגבוה שנקבע מהאריז"ל{{הערה|1=ראה למשל [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/7/1950.htm אגרות קודש כרך ז, אגרת א'תתקנ]. [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/11/3582.htm כרך יא, אגרת ג'תקפב]. [https://chabadlibrary.org/books/admur/lkus/32/15/9/243.htm לקוטי שיחות חלק לב, ע' 243].}}. | בדורות האחרונים, כשה[[גוף|גופים]] נחלשו, קובע אדמו"ר הזקן שאין להתענות תעניות תשובה כדי לא להחליש את הגוף ולפגוע בעבודת ה'. מסיבה זו יש לפדות את התעניות בצדקה{{הערה|אגרת התשובה פרק ג'.}}. [[הרבי]] חוזר על הוראת אדמו"ר הזקן זו פעמים רבות, ובאגרות קדשו כותב לאנשים רבים להימנע מתעניות תשובה{{הערה|1=ראה למשל [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/9/2948.htm אגרות קודש כרך ט, אגרת ב'תתקמח]. ועוד רבות.}}. עם זאת, לפעמים מורה להתענות תעניות של חצאי ימים עבור תשובה, אך לא במספר הצומות הגבוה שנקבע מהאריז"ל{{הערה|1=ראה למשל [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/7/1950.htm אגרות קודש כרך ז, אגרת א'תתקנ]. [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/11/3582.htm כרך יא, אגרת ג'תקפב]. [https://chabadlibrary.org/books/admur/lkus/32/15/9/243.htm לקוטי שיחות חלק לב, ע' 243].}}. | ||
== תשובה בפנימיות התורה == | == תשובה בפנימיות התורה == | ||
עיקר עניינה של התשובה היא - כאמור "והרוח תשוב אל האלוקים". גם יהודי שלא עבר עבירה מימיו, עצם זה שנשמתו - "חלק אלוקה ממעל" ירדה לעולם הזה, הרי זה ריחוק עצום. התפקיד של התשובה להחזיר את היהודי למקורו ושרשו | עיקר עניינה של התשובה היא - כאמור "והרוח תשוב אל האלוקים". גם יהודי שלא עבר עבירה מימיו, עצם זה שנשמתו - "חלק אלוקה ממעל" ירדה לעולם הזה, הרי זה ריחוק עצום. התפקיד של התשובה להחזיר את היהודי למקורו ושרשו. לגלות איך כאן ועכשיו יהודי יכול להיות מחובר לאלוקות. ובזה יש שתי דרגות כלליות: | ||
== | ===תשובה תתאה ותשובה עילאה=== | ||
====תשובה תתאה==== | |||
תשובה תתאה - היא התשובה על חטא ועוון. בתשובה זו מתקנים את הפגם שנעשה על ידי החטא בהורדת [[ספירת המלכות]], [[ה' תתאה]] ל[[קליפות]], ולכן נקראת "תשובה תתאה". | |||
===תשובה | |||
המינימום הנדרש לפי ה[[תורה]] בשביל לעשות תשובה בדרגת תשובה תתאה, הוא עזיבת החטא{{הערה|שם=פא}}. אך הדרך להצליח בעשיית התשובה בתשובה תתאה כך שיהיה לה קיום, היא על ידי שני דרכים: | |||
א) לעורר [[רחמים]] על ה[[נשמה]] האלוקית, על ידי ה[[התבוננות]] במעלתה ובירידה הגדולה שנעשתה בה בחטא, התבוננות המביאה ל[[מרירות]]. בפרט מתאימה התעוררות זו בזמן [[תיקון חצות]]. | |||
ב) [[ביטוש]] והשפלת ה[[גאווה]] של ה[[קליפה]], על ידי שהאדם מביא את עצמו ללב נשבר, אם על ידי [[סיגופים]] ו[[תעניות]], ואם על ידי [[חשבון נפש]] על מעשיו{{הערה|אגרת התשובה פרק ז'.}}. | |||
תשובה זו היא הכנה הכרחית על מנת להגיע אחר כך לתשובה עילאה. | |||
====תשובה עילאה==== | |||
תשובה עילאה ענינה [[דביקות]] בה' על ידי [[התבוננות]] בגדולתו. דביקות זו יכולה להיעשות הן בדביקות של ידי [[לימוד התורה]] ו[[גמילות חסדים]], והן בדביקות שב[[תפילה]]{{הערה|אגרת התשובה פרקים ח'-ט'.}}. | |||
== המעלות בעבודת התשובה על פני עבודת הצדיקים == | == המעלות בעבודת התשובה על פני עבודת הצדיקים == | ||
בגמרא מבואר כי "במקום שבעלי תשובה עומדים אין צדיקים גמורים יכולים לעמוד". על פניו, נראה מאמר זה תמוה: איך מי שלא חטא מימיו יהיה בדרגה פחותה מבעל תשובה, שחטא ושב? | בגמרא מבואר כי "במקום שבעלי תשובה עומדים אין צדיקים גמורים יכולים לעמוד". על פניו, נראה מאמר זה תמוה: איך מי שלא חטא מימיו יהיה בדרגה פחותה מבעל תשובה, שחטא ושב? | ||
מסביר הרבי | מסביר הרבי<ref>ד"ה [https://drive.google.com/file/d/1fykz6XP_E84LwnXnj00uYFFkEcpB1feQ/view ביום השמיני תשמ"א]</ref> שיש שלושה פרטים מרכזיים בהם בעל תשובה נעלה מצדיק: | ||
# בשונה מצדיקים, עבודת בעל תשובה מתאפיינת בצמאון אדיר ותשוקה גדולה | # בשונה מצדיקים, עבודת בעל תשובה מתאפיינת בצמאון אדיר ותשוקה גדולה<ref>ראה [[תניא פרק ז']]</ref>. | ||
# כאשר יהודי היה רחוק מה', פעל נגד רצונו, ובכל זאת החליט לחזור בתשובה - השמחה האלוקית ממעשיו, (וכן השמחה שלו) גדולים הרבה יותר מצדיק מלכתחילה. וכמו בן מלך שהיה שבוי במקום רחוק, שכאשר הוא משתחרר וחוזר לאביו השמחה של שניהם גדולה ביותר. | # כאשר יהודי היה רחוק מה', פעל נגד רצונו, ובכל זאת החליט לחזור בתשובה - השמחה האלוקית ממעשיו, (וכן השמחה שלו) גדולים הרבה יותר מצדיק מלכתחילה. וכמו בן מלך שהיה שבוי במקום רחוק, שכאשר הוא משתחרר וחוזר לאביו השמחה של שניהם גדולה ביותר. | ||
# עיקר התענוג האלוקי הוא מדבר חידוש. משהו מוזר. המשל לזה הוא מתוכי. אדם רגיל מדבר הרבה יותר טוב מתוכי, אך בכל זאת דווקא הדיבור הקטוע והלא מסודר של התוכי פועל תענוג יותר גדול. כך בנמשל: הטבע שאיתו העולם נברא הוא שתפקידו ורצונו לעבוד את הבורא. כאשר יהודי אכן עושה זאת, אין פה כל חידוש. אך כשיהודי (פעל נגד הטבע שלו) והיה במקום רחוק, ובכל זאת חוזר בתשובה - קורה פה דבר בלתי רגיל, היהודי פועל בעצמו התחדשות מוחלטת, וממילא התענוג האלוקי ממנו גדול ביותר | # עיקר התענוג האלוקי הוא מדבר חידוש. משהו מוזר. המשל לזה הוא מתוכי. אדם רגיל מדבר הרבה יותר טוב מתוכי, אך בכל זאת דווקא הדיבור הקטוע והלא מסודר של התוכי פועל תענוג יותר גדול. כך בנמשל: הטבע שאיתו העולם נברא הוא שתפקידו ורצונו לעבוד את הבורא. כאשר יהודי אכן עושה זאת, אין פה כל חידוש. אך כשיהודי (פעל נגד הטבע שלו) והיה במקום רחוק, ובכל זאת חוזר בתשובה - קורה פה דבר בלתי רגיל, היהודי פועל בעצמו התחדשות מוחלטת, וממילא התענוג האלוקי ממנו גדול ביותר<ref>ראה ד"ה [https://drive.google.com/file/d/1vOLPjEyObwbqAAyolvxogtoP8YFRn-Jt/view ביום השמיני עצרת תש"מ]</ref>. | ||
(המעלה הגדולה בהתחדשות היא כי זהו רצונו הפנימי של הבורא: העולם נברא כדי שיהודי יתקן אותו | (המעלה הגדולה בהתחדשות היא כי זהו רצונו הפנימי של הבורא: העולם נברא כדי שיהודי יתקן אותו<ref>כמו שכתוב (בראשית ב', ג') "אשר ברא אלוקים לעשות", ורש"י מפרש את המילה לעשות: 'לתקן'.</ref, ירומם אותו יותר מאיך שהוא באופן טבעי, גם אם לפי טבעו העולם נברא מושלם<ref>וזוהי הכוונה של החטאים והירידה - נורא עלילה על בני אדם.</ref>). | ||
==תשובה כחיוב על הגברא ועל החפצא== | ===תשובה כחיוב על הגברא ועל החפצא=== | ||
בגדר מצות התשובה שני ענינים{{הערה|ראה בכל זה לקו"ש חכ"ט שיחה ליום הכיפורים.}}: | בגדר מצות התשובה שני ענינים{{הערה|ראה בכל זה לקו"ש חכ"ט שיחה ליום הכיפורים.}}: | ||
א) חיוב מצד ה[[ | א) חיוב מצד ה[[גברא]]. אדם שעבר עבירה מחוייב הוא לחזור בתשובה בסיסית (דהיינו - לעזוב החטא ולהתוודות), כאשר כבר עשה תשובה על אף שעדיין ישנה אפשריות לעשות תשובה באשר "וחטאתי נגדי תמיד", מכל מקום אין עליו '''חיוב''' יותר לעשות תשובה. חיוב זה הינו תמידי, דהיינו שבכל זמן שאדם עבר עבירה מוטלת עליו מיד החיוב לעשות תשובה. | ||
ב) חיוב מצד ה[[ | ב) חיוב מצד ה[[חפצא]]. חיוב תשובה לא מכיון שהאדם חטא, אלא חיוב שמוטל על '''כל אחד''' לעשות תשובה (אף שהתשובה בפועל היא על חטא). לחיוב זה אין הגבלה ואף אם כבר עשה תשובה מוטלת עליו החיוב לעשות תשובה שוב, מכיון שגורם חיוב התשובה אינו החטא אלא מצות התשובה כשלעצמה. חיוב זה הינו רק ב[[יום הכיפורים]]. | ||
==מתוך שמחה== | ===מתוך שמחה=== | ||
אדמו"ר הזקן אומר שעבודת התשובה צריכה להעשות מתוך שמחה. לא רק מפני שהיא מצוה מהתורה, אלא גם מפני שמטרת התשובה היא השראת השכינה ואין השכינה שורה אלא מתוך שמחה{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=545 שיחות קודש [[תשכ"א]] חלק א' עמ' 3 (545)]}} | אדמו"ר הזקן אומר שעבודת התשובה צריכה להעשות מתוך שמחה. לא רק מפני שהיא מצוה מהתורה, אלא גם מפני שמטרת התשובה היא השראת השכינה ואין השכינה שורה אלא מתוך שמחה{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=545 שיחות קודש [[תשכ"א]] חלק א' עמ' 3 (545)]}} | ||
==עבודת התשובה כיום== | ===עבודת התשובה כיום=== | ||
בגמרא{{הערה|[[סנהדרין]] דף צז עמ' א}} נאמר ש[[כלו כל הקיצין]] ואין הדבר תלוי אלא בתשובה. | בגמרא{{הערה|[[סנהדרין]] דף צז עמ' א}} נאמר ש[[כלו כל הקיצין]] ואין הדבר תלוי אלא בתשובה. | ||
כיום [[הרבי]] מסביר שמה שהגמרא אמרה ש"אין הדבר תלוי אלא בתשובה" - הרי לא רק שכלו כל הקיצין כבר מזמן הגמרא אלא שגם ענין התשובה נעשה כבר, וכדברי [[הרבי הריי"צ]], וגם בשם הגאון [[הרגצ'ובי]], שאנחה של יהודי היא [[תשובה עילאה]], ואם כן, הרי זה כבר הזמן דביאת המשיח. | כיום [[הרבי]] מסביר שמה שהגמרא אמרה ש"אין הדבר תלוי אלא בתשובה" - הרי לא רק שכלו כל הקיצין כבר מזמן הגמרא אלא שגם ענין התשובה נעשה כבר, וכדברי [[הרבי הריי"צ]], וגם בשם הגאון [[הרגצ'ובי]], שאנחה של יהודי היא [[תשובה עילאה]], ואם כן, הרי זה כבר הזמן דביאת המשיח. | ||
בהקשר לזה הרבי מזכיר רבות את הגמרא במסכת [[קידושין]] האומרת שבמקרה ואחד קידש אשה על מנת שהוא [[צדיק גמור]] אפילו אם הוא בפועל [[רשע גמור]] היא מקודשת, שמא הוא הירהר תשובה בלבו, והרבי הסביר שמאחר שכל אחד מישראל | בהקשר לזה הרבי מזכיר רבות את הגמרא במסכת [[קידושין]] האומרת שבמקרה ואחד קידש אשה על מנת שהוא [[צדיק גמור]] אפילו אם הוא בפועל [[רשע גמור]] היא מקודשת, שמא הוא הירהר תשובה בלבו, והרבי הסביר שמאחר שכל אחד מישראל הירהר תשובה לא פעם אחת בחייו מוכרחים אנו לומר שבני ישראל סיימו כבר את עבודת התשובה הנצרכת להבאת הגאולה. | ||
ואף{{הערה|[[דבר מלכות]] [[נח]]}} שכל אחד יודע אצלו על דברים הצריכים תיקון הרי זה רק ענין פרטי ואין זה מעכב כלל את הגאולה, וזה שהגאולה עדין לא הגיעה הוא דבר שאינו מובן כלל! ולכן אם נשאר משהו לעשות זה ודאי לא עבודת התשובה אלא [[השליחות היחידה|שליחות]] אחת עיקרית שהיא השער ודרכה עולים כל ענייני ה[[שליחות]], והיא - [[קבלת פני משיח צדקנו]], וכשישלימו זאת - ה[[מלך המשיח]] יוכל להשלים את שליחותו ולהוציא את בני ישראל מהגלות. | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*'''[[אגרת התשובה]]''' מאת [[אדמו"ר הזקן]] | *'''[[אגרת התשובה]]''' מאת [[אדמו"ר הזקן]] | ||
*'''תשובה מתוך שמחה''', במדור חיי רבי, שבועון כפר חב"ד גליון 1873 עמוד 30 | *'''תשובה מתוך שמחה''', במדור חיי רבי, שבועון כפר חב"ד גליון 1873 עמוד 30 | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2016/09/09-09-2016-12-51-30-%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%AA-%D7%94%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%91%D7%94-%D7%9C%D7%93%D7%A4%D7%95%D7%A1.pdf עבודת התשובה]''' {{PDF}} קובץ בסדרת 'לעבדך באמת' בהוצאת מערכת '[[ | *'''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2016/09/09-09-2016-12-51-30-%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%AA-%D7%94%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%91%D7%94-%D7%9C%D7%93%D7%A4%D7%95%D7%A1.pdf עבודת התשובה]''' {{PDF}} קובץ בסדרת 'לעבדך באמת' בהוצאת מערכת '[[יפוצו (ארגון)|לכשיפוצו]]' | ||
*'''[http://www.toratchabad.com/files/yechidat_limud/Tfila.pdf התשובה בראי החסידות]''', יחידת לימוד בנושא התשובה בהוצאת מערכת '[[מעיינותיך]]' | *'''[http://www.toratchabad.com/files/yechidat_limud/Tfila.pdf התשובה בראי החסידות]''', יחידת לימוד בנושא התשובה בהוצאת מערכת '[[מעיינותיך]]' | ||
*הרבי - '''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3046542 להתקדם]''' {{וידאו}}{{אתר בית חבד|}} | *הרבי - '''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3046542 להתקדם]''' {{וידאו}}{{אתר בית חבד|}} | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== |