עריכת הדף "
שניאור (שם)
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
'''שְׁנֵיאוֹר''' הוא שם פרטי ושם משפחה. הוא שמו של מייסד [[חסידות חב"ד]] - [[אדמו"ר הזקן]]. כיום, נפוץ בעיקר ב[[חב"ד]]. ==משמעות ומקור השם== האדם הקדום ביותר שנמצא הנושא את השם שניאור נהרג בימי גזירה בצרפת בשנת ד'תשס"ג{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=36648&st=&pgnum=29&hilite= גזירות אשכנז וצרפת עמוד כ.]}}. לאחר מכן הובא השם לערך בשנת ד'תתק"צ{{הערה|יותר ממאה שנה קודם לידתו של ר' מנחם הציוני, שמקובל לייחס את מקור השם לבנו.}} גם ב"[[תוספות איוורא]]" שנכתב בעיקרו על ידי שלושה תלמידי חכמים{{הערה|רבי משה, רבי שמואל ורבי יצחק, המכונים גדולי איוורא.}} בניו של רבי שניאור. מובא ב[[מהרש"ל]]{{הערה|שו"ת המהרש"ל בשאלת אב ואם החלוקים בקריאת שם לילד.}} שזקנו{{הערה|היינו לא סבו ממש, אלא מסבותיו, כי מנחם הציוני נפטר כ170 שנה קודם שה[[מהרש"ל]] נולד.}} רבי מנחם הציוני{{הערה|נולד בערך בשנת ה'ת"ק.}} "היה לו בן, ושם אביו מהר"ר מאיר, ושם חמיו מהר"ר אורי, והיו מחולקים בקריאת הבן, וקראוהו שניאור, כלומר שני אור. מאיר הוא אור. ואורי אור"{{הערה|ים של שלמה גיטין פ"ד סכ"ו. חיד"א מע' גדולים סוף אות ש'.}}{{הערה|ה[[חתם סופר]] מביא סיפור זה בגירסא מעט שונה, בשו"ת חת"ס חלק אבן העזר, כרך ד' סימן י"ח. "וכן משמע בים של שלמה (מהרש"ל) שכתב מעשה שהאב רוצה לקרות הבן בשם אביו '''מאיר''' והאם רצתה לקרותו בשם אביה '''יאיר''' ומזה נולד שם חדש שניאור רצונו לומר שני מיני אור מאיר ויאיר"}}. אך כתב החיד"א{{הערה|בספר 'שם הגדולים' בקונטרס אחרון על השם שניאור. וראה שם במנחם ציון על החיד"א שהביא הדיעה שאומרת שהשם שניאור הוא מהשם סניור. וראה בקובץ מעיינות החסידות, ב"ב תשנ"ב, קובץ ד, עמ' סג ואילך.}}: "ומכל מקום נראה דשם שניאור קדמון ... (ו)קראו לילד הנזכר שניאור דיש שם זה בעולם ורמוז בו שני המאורות. מאיר אורי". היינו שהשם היה בעולם קודם לכן{{הערה|ראה תוס' תמורה דף י"ח ע"א ד"ה אפילו.}} ובהסיפור על "מאיר" "ואורי" השתמשו בשם קדום{{הערה|1=וכן כתב ב[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=42258&st=&pgnum=216 ספר נחלת שבעה סימן מו]}}. אצל [[אדמו"רי חב"ד]] מוזכר הביאור מהמהרש"ל שנקרא על שם שני שמות אור{{הערה|1=[[ספר המאמרים - פרשיות|סה"מ]] י"ט כסלו 'פדה בשלום' תשמ"ח. דברי משיח תשמ"ח ח"ב ש"פ וישב. וראה [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31679&st=&pgnum=212 לקוטי לוי יצחק אגרות עמ' רי"ח.] ועוד.}}. ==שם משפחה== השם שניאור משולב בשמות משפחה שונים * שניאורי - שם משפחת [[אדמו"ר האמצעי]] * שניאורסון - משפחת [[אדמו"ר הצמח צדק]], וצאצאיו * ברב"ש - (בן רבי שניאור) מצאצאי האדמו"ר הרב [[שמריה נח שניאורסון]] * שניאורוב - במשפחת אדמו"ר הזקן * שניאורבה - במשפחת אדמו"ר הזקן * שניאור - משפחה שאינה חב"דית במקור, אך יש מצאצאי המשפחה חסידי חב"ד ==שמות בני אדם== {{ערך מורחב|שם}} שמו של אדם מורה על מהותו, ואפי' שהוריו לא התכוונו לכך{{הערה|לקו"ש ח"ו עמ' 35 והלאה.}}, שהרי בקריאת שם לילד מקבלים ההורים כוחות מעין נבואה זוטא לקרוא לילד בשם המבטא את שורש נשמתו{{הערה|לקו"ש ח"ל ש"פ ויצא שיחה ב' עמ' 134.}}. השם הוא צירוף אותיות הנותנות חיות לאדם{{הערה|שעהיוה"א בתחלתו.}}. אדמו"ר הזקן מבאר{{הערה|תניא, שער היחוד והאמונה פ"א.}} ששמו של דבר שיקראו לו בלשון הקודש באופן מסויים הוא מהווה, מחיה ומקיים את אותו הדבר, והרבי מוסיף{{הערה|שם=לקו"ש כ"א|לקו"ש חכ"א עמ' 273.}} שכך הוא גם בשמו של אדמו"ר הזקן. ===אדמו"ר הזקן=== ====שניאור==== כשהגיעו כתבי ה[[תניא]] לרבי [[מנחם נחום מצ'רנוביל]]{{הערה|1=תלמיד [[הבעש"ט]] ו[[המגיד ממזריץ']]. לקריאה על תולדותיו בספר [http://download.hebrewbooks.org/downloadhandler.ashx?req=29141 שם ושארית].}} אמר{{הערה|בית רבי ח"א פכ"ה הערה י'.}}: "המחבר ספר הקדוש הזה שמו שניאור רומז לשני בחי' [[אור]]. [[אור ישר]] ו[[אור חוזר]]. [[תורה שבכתב]] ו[[תורה שבעל פה]]. גליא וסתים כו'". [[אדמו"ר הצ"צ]] כותב{{הערה|הוספות לתו"א עמ' 284. הקדמת המו"ל לדרמ"צ.}} שהשם 'שניאור' הוא כמו 'ואהבת' שהוא בגימטריה שני פעמים אור{{הערה|כמו שניאור שפירושו שני אור.}}. [[אדמו"ר הריי"צ]] כותב{{הערה|לקו"ד ח"א פג, א. סה"ש תש"ה עמ' 129. לקו"ש חט"ז עמ' 38.}} ש[[הבעש"ט]] עשה [[עליית נשמה]]{{הערה|בר"ה תק"ז}} ולאחר מכן אמר על [[אדמו"ר הזקן]] בזמן שהוא היה בגיל 3 בפני חסידיו שהעולם יואר בשני אור - אור הנגלה ואור החסידות. [[הרבי]] כותב{{הערה|לקו"ש ח"ו עמ' 37.}} שהשם המקובל בעולם ל[[אדמו"ר הזקן]] הוא [[בעל התניא והשו"ע]] וזה כי הוא מחבר את פנימיות התורה עם נגלה שבתורה{{הערה|הובא גם בלקו"ש חי"ד עמ' 393. דברי משיח תנש"א ח"ד עמ' 107.}} ושמו שניאור מייחד אותו בכך ששני אורות אלו - אור ה[[תורה#נגלה|נגלה]] ואור ה[[תורה#נסתר|נסתר]], הם מתאחדים לשם אחד כאשר לומדים את שניהם יחד. הכח לחבר את שניהם יחד נבע מכך שהוא גילה את עצם מהות התורה - [[יחידה]] שבתורה, הנעלית ממגבלות של העלם וגילוי ולכן בכוחה לחבר את שני האורות, הנגלה והנסתר שבתורה{{הערה|לקו"ש חט"ז עמ' 38.}}. את הסבר זה אמר הרבי{{הערה|שם=לקו"ש כ"א}} להוציא למעשה בפועל, להוסיף בלימוד התורה (שניאור) ובקיום המצוות בהידור (לזמן). באחד מביאורי [[הרבי]]{{הערה|1=[http://shturem.net/index.php?section=news&id=56601 רשימות חוברת א]}} על השם הוא חילק בין אורי - אור עצמי, למאיר - אור להאיר. באחד הפעמים התבטא הרבי{{הערה|לקוטי שיחות חי"ב עמ' 232.}}, שיש את הפירוש בנוסח הרגיל ויש פירוש של ה[[חסידים]]. הפירוש הרגיל הוא שני אור - אור הנגלה ואור החסידות אבל חסידים מפרשים שני אור - ברוחניות וגשמיות. אביו של הרבי [[ר' לוי יצחק]]{{הערה|שם=לקוטי לוי יצחק|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31679&st=&pgnum=212 לקוטי לוי יצחק אגרות עמ' רי"ח.]}} מזכיר את מקור השם כפי שהביא המהרש"ל ומסביר שמאיר הוא המפעיל אור ואורי הוא האור המתפעל ומהרכבתם יחד נעשה השם שניאור. ====זלמן==== השם זלמן אינו בלשון הקודש, אלא "כינוי{{הערה|1=ראה ב[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=42258&st=&pgnum=216 ספר נחלת שבעה סימן מו]}} ובלשון תרגום"{{הערה|שם=לקוטי לוי יצחק}} של השם שניאור, דהיינו לועזי{{הערה|מקובל לכנות אנשים ששמם שניאור בשם זה.}}. יש מי שכתב שמקורו הוא מהשם שלמה - סלמון - זלמן{{הערה|ראה בקובץ מעיינות החסידות, ב"ב תשנ"ב, קובץ ד, עמ' סג ואילך.}}. [[הרבי]] מפרש{{הערה|לקו"ש ח"ו עמ' 41. לקו"ש חכ"א עמ' 273. הובא גם בלקו"ש חי"ד עמ' 393.}} ש'זלמן' אותיות 'לזמן'{{הערה|מקור פירוש זה הוא מר' לוי יצחק מברדיטשוב והובא בלקו"ש חי"ב עמ' 232.}} שהוא קשור ל[[עולם (בחסידות)|עולם]] מלשון העלם כי גדר של עולם נופל על בחינת [[זמן]] דווקא{{הערה|תניא, שער היחוד והאמונה פ"ז - פב, א.}} ובמילא גם על מקום כי ענין של זמן ומקום קשורים זה לזה{{הערה|התוועדויות [[תשמ"ה]] כרך ה' ש"פ כי תצא סי"ב.}}. ואדמו"ר הזקן נקרא כך כי ענינו הוא להמשיך דווקא בעולם הזה התחתון את הדרגה של למעלה מהעולם - שניאור{{הערה|שם=לקו"ש כ"א}}. החידוש אצל אדמו"ר הזקן שהוא חיבר את השם שניאור המורה על חיבור עליונים ותחתונים (אבל עדין אור) עם השם זלמן שהוא ההעלם דהעולם, וזה בכדי שיהיה ניכר גם בתוך העולם [[אור אין סוף]]. ==קישורים חיצוניים== *[http://shturem.net/index.php?section=news&id=56601 מקור השם] {{שטורעם}} *[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=137&article=769 משמעות השם] {{חב"ד בישראל}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:אדמו"ר הזקן]] [[קטגוריה:שמות]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב/קוד
(
עריכה
)
תבנית:חב"ד בישראל
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:ערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:שטורעם
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף