עריכת הדף "שלום רוקח"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
רבי '''שלום רוקח''' ([[ה'תקמ"א]] - [[כ"ז באלול]] [[ה'תרט"ו]], [[1781]]–[[1855]]) מכונה '''השר שלום''' (בחסידות בעלז מכונה: '''דער ערשטער רב''', הרב הראשון), [[רב]] העיירה [[בעלז]]א משנת ה'תקע"ז ([[1817]]ואדמו"ר מבעלזא עד לפטירתו. מייסד חסידות ושושלת [[חסידות בעלז|בעלזא]]. | |||
רבי '''שלום רוקח''' ([[תקמ"א]] - [[כ"ז באלול]] [[תרט"ו]], 1781 | |||
==תולדות | == תולדות חייו == | ||
נולד בעיר [[ברודי]] בתחילת חודש [[שבט (חודש)|שבט]] שנת ה'תקמ"א ([[1781]]) לרבי אלעזר רוקח (השני), מחכמי ה"[[בית מדרש|קלויז]]" ב[[ברודי]], ולרבקה הענא בתו של ר' יהודה זונדל רמר"ז, נכדם של רבי [[אלעזר רוקח (רב)|אלעזר רוקח (הראשון)]] בעל "מעשה רוקח" ורבי [[צבי הירש אשכנזי]] ה"[[חכם צבי]]". | |||
נולד בעיר ברודי בתחילת חודש [[שבט (חודש)|שבט]] שנת ה'תקמ"א (1781) לרבי אלעזר רוקח (השני) | |||
בגיל צעיר התייתם רבי שלום מאביו ונשלח על ידי אמו לעיר | בגיל צעיר התייתם רבי שלום מאביו ונשלח על ידי אמו לעיר [[סקוהל]] ללמוד תורה אצל אחיה רבי ישכר דב רמר"ז אב בית הדין בעיר. מאוחר יותר בחר בו דודו רבי יששכר דב כחתן לבתו [[מלכה רוקח|מלכה]]. | ||
===התקרבותו לחסידות ורבותיו=== | ===התקרבותו לחסידות ורבותיו=== | ||
בהיותו כבן שש ביקש לנסוע אל רבי [[אלימלך מליז'נסק]], אמו עזרה לו לחסוך כסף עבור הנסיעה שתוכננה ל[[חג | בהיותו כבן שש ביקש לנסוע אל רבי [[אלימלך מליז'נסק]], אמו עזרה לו לחסוך כסף עבור הנסיעה שתוכננה ל[[חגי ישראל ומועדיו|חג]] ה[[שבועות]], אלא שבאותה שנה, בכ"א באדר, נפטר רבי אלימלך. | ||
בתחילה נאלץ רבי שלום להסתיר את עובדת התקרבותו לחסידות מידיעת מכריו מחשש שיתנכלו לו. מסופר, שאחרי נישואיו, כאשר הלך ללמוד חסידות אצל רבו הראשון בתורת החסידות, רבי שלמה המגיד מלוצק, הוא עשה זאת באישון ליל על ידי השתלשלות בחבל מחלון חדר השינה שלו בבית חמיו. לפנות בוקר, כאשר רבי שלום חזר, אשתו הייתה ממתינה ליד החלון עם החבל וכך היה רבי שלום מטפס ועולה בחזרה לחדר השינה. | בתחילה נאלץ רבי שלום להסתיר את עובדת התקרבותו לחסידות מידיעת מכריו מחשש שיתנכלו לו. מסופר, שאחרי נישואיו, כאשר הלך ללמוד חסידות אצל רבו הראשון בתורת החסידות, רבי שלמה [[המגיד מלוצק]], הוא עשה זאת באישון ליל על ידי השתלשלות בחבל מחלון חדר השינה שלו בבית חמיו. לפנות בוקר, כאשר רבי שלום חזר, אשתו הייתה ממתינה ליד החלון עם החבל וכך היה רבי שלום מטפס ועולה בחזרה לחדר השינה. | ||
מאוחר יותר נסע רבי שלום אל רבי יעקב יצחק הורוביץ "[[ | מאוחר יותר נסע רבי שלום אל רבי [[יעקב יצחק הורוביץ]] ה"חוזה מ[[לובלין]]", והיה לאחד מגדולי תלמידיו. רבי יעקב יצחק כיבדו ביותר, וכבר בגיל 18 אף נתן לו עליית שישי באמרו כי עתיד הוא להיות רבם של רבבות. כמו כן כיבד אותו בגיל צעיר בקריאת ה[[מגילת אסתר|מגילה]] ב[[פורים]], אחרי הקריאה, אמר רבי יעקב יצחק, "המעשה הזה כבר שמעתי הרבה פעמים, אבל כמו שמספר זה האברך עוד לא שמעתי מעולם"{{הערה|1=(הרב [[שלמה יוסף זוין]], סיפורי חסידים מועדים עמ' 248)}}. ברבו זה ראה רבי שלום את מורה דרכו המובהק{{הערה|1=רבו המובהק = הרב שממנו למד את רוב חוכמתו. }}. כמו כן קיבל מרבי אורי [[השרף מסטרליסק]] ומהמגיד מקוזניץ. | ||
בתחילה ניסה רבי שלום לעסוק במסחר בשביל פרנסתו, וסירב לקבל על עצמו משרה רבנית, אלא שלא צלחה דרכו. בעצת רבו, רבי יעקב יצחק ה"חוזה מלובלין", קיבל עליו את רבנות העיירה בעלזא. בהקשר לכך מסופר, כי כאשר הציעו לרבי שלום להיות בלן בבית מרחץ, | בתחילה ניסה רבי שלום לעסוק במסחר בשביל פרנסתו, וסירב לקבל על עצמו משרה רבנית, אלא שלא צלחה דרכו. בעצת רבו, רבי יעקב יצחק ה"חוזה מלובלין", קיבל עליו את רבנות העיירה בעלזא. בהקשר לכך מסופר, כי כאשר הציעו לרבי שלום להיות [[בלן (מקצוע)|בלן]] בבית מרחץ, כבר חשב לקבל את המשרה, אלא שהרבנית סירבה לכך באמרה, כי כאשר יבואו לשידוכים עבור הילדים, לא ימצאו עוד בלן חשוב כמוך, שיתאים לנו להשתדך איתו... | ||
=== הנהגתו הקדושה גדלותו בתורה ומופתיו === | |||
בין החסידים מסופר {{הערה|ספר [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=43689&st=&pgnum=10&hilite= דובר שלום] אות י, יד, טו באתר [[HebrewBooks|היברו בוקס]]}} שלפני תחילת בניית בית הכנסת היה ער אלף לילות בהן עסק בלימוד התורה, עד שבלילה האחרון נגלה אליו [[אליהו הנביא]] ולמד אתו את כל התורה כולה, והדבר האחרון שלמד אתו היה הלכות בית הכנסת, וזה אשר המריץ אותו לעסוק בבניית בית כנסת מפואר. | |||
נודע כגאון עולם בנגלה ובנסתר ובשאר חכמות נהג לומר הרבה תורה בשולחנו הקדוש בשבתות ומועדים ובימי חול (מלבד ענינו כאדמו"ר) היה משיב תשובות בהלכה הודפסו במיוחד נודע כקדוש עליון ובעל מופת גדול שפעל ישועות וניסים ומופתים למעלה מדרך הטבע ממש ונודע כאחד מבעלי המופת שהיו לעם ישראל בכלל ובחסידות בפרט בעיקר התבטא בחיזוי עתידות ובנבואות וריפוי מחלות גוף ונפש, על פי המקובל, היה רבי שלום מעביר את אצבעותיו על החולה ובכך מרפא אותו מחליו. כאשר הגיע אליו גוי שהיה צריך לרפואה, היה רבי שלום מבקש ממנו שתמורת הריפוי לא יעשה רע ליהודים ושייטיב עמם. כמו כן במסורת החסידית מסופר רבות על פועלו בתחום "תיקוני נשמות" (נשמות שלא סיימו את תפקידן בעולם ומסתובבות בחלל ומצפות לצדיק שיתקן אותן שיוכלו להיכנס לגן עדן). | |||
== | === הסתלקותו=== | ||
נפטר ב[[כ"ז באלול]] [[ה'תרט"ו]] ([[1855]]). כחצי שעה לפני פטירתו אמר על עצמו, כי לפני שנולד סירבה נשמתו לרדת לעולם, למרות שהראו לה מתן שכרן של מצוות ומעשים טובים, ולמרות שהראו לה אלפי נשמות שממתינות לה כאן שידריך אותן, עד שהקדוש ברוך הוא בעצמו ערב לה שלא תחטא ותחזור ל[[עולם הבא|עולם העליון]] צחה ונקייה כבלכתה, ופירש בכך את הפסוק "ה' עשקה לי ערבני" , '''ה', עשקה''' - עבור הנשמות העשוקות, שמצפים לתיקונן, '''לי ערבני''' - היית לי ערב, שאצא בשלום ואבוא בשלום, על כן מבקש אנוכי שתקיים את הערבות שלך. | |||
הוטמן בבית העלמין החדש בעיר, וה[[מצבה]] שעל [[קבר]]ו שרדה את מלחמת העולם השנייה. | |||
===גדולי ישראל על השר שלום=== | |||
רבי צבי אלימלך מדינוב באחד ממכתביו פונה אל רבי שלום בתארים: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= שר העליונים והתחתונים}}. | |||
רבי | כשרבי חיים מצאנז ובנו ביקרו אצל רבי שלום בבעלזא ראו את רבי שלום יושב ליד שולחן ומדבר יחד עם אשתו הרבנית מלכה ושאל רבי חיים את בנו איך רבי שלום ואשתו הרבנית ענה לו בנו: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= שהם נראים כמו אדם הראשון וחוה לפני חטא עץ הדעת}} ואביו אמר לו שהטיב לראות. | ||
===עם | כשרבי שלום מקאמינקא ביקר אצל רבי ישראל מרוז'ין אמר לו רבי ישראל {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= שמעתי שרבך מבעלזא עושה נפלאות האיך הוא עושה אותם?}} ענה לו רבי שלום מקאמינקא {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= מורי ורבי זיכך וקידש כל כך את כל אבריו עד כדי כך שברגע שנוגע באדם חולה ישר החולה מתרפא }}. | ||
מסופר | |||
רבי יחזקאל משינאווא אמר: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= כשרבי שלום היה אומר תורה ראו בחוש ששכינה מדברת מתוך גרונו}} | |||
=== עם הרבי המהר"ש והתבטאות הצמח צדק עליו=== | |||
מסופר על [[אדמו"ר המהר"ש]] שבהיותו אברך צעיר עסק במסחר ולצורך כך היה לבוש כסוחר. באחד הפעמים שבהם הסתובב מחוץ ל[[ליובאוויטש]] נזדמן ל"טיש" בחצרו של ר' שלום מבעלז (ה"שר שלום" מבעלז), כאשר נכנס ר' שלום לבית המדרש אמר כי ריח טוב עולה באפו, ר' שלום שהיה באותה עת זקן ולא ראה בעיניו פלס את דרכו בין הקהל ולא הלך למקומו הקבוע בראש השולחן החסידים אמרו לר' שלום שהוא הולך בכיוון ההפוך אך הוא המשיך ללכת עד שהגיע לירכתי בית המדרש ניגש לרבי מהר"ש תפס אותו בידו ואמר לו {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= אברך! ממני לא מתחבאים}} וכשאמרו לו גבאיו שכנראה הוא התבלבל שהרי הוא (הרבי המהר"ש) סוחר ענה{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= כי טוב סוחרה מכל סחורה}} ולקח את הרבי המהר"ש והושיב אותו ליד השולחן ואמר לו לקחת את תפוח שהיה מונח על השולחן לברך ולאכול ממנו ולחלק שיריים ענה לו הרבי המהר"ש שאביו הצמח צדק לא נוהג כך (הכוונה לחלק שיריים) ענה לו שיש לו מרבו החוזה מלובלין סודות גדולים על ענין השיריים ואז אמר לו רבי שלום את הסודות באלף מילים בזמן קצר ביותר ואז הסכים הרבי המהר"ש לכך ולקח תפוח בירך אכל וחילק לחסידים וכשחזר ל[[ליובאוויטש]] וסיפר לאביו הצמח צדק את מה שהיה אמר לו אביו{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= מבעל רוח הקודש כזה אתה רוצה להסתתר?!}} | |||
הרבי מלך המשיח מזכיר כמה פעמים את סיפור זה במכתביו ומבקש מאחד החסידים שיכתוב לו יותר בפרוטרוט ובדיוק את הסיפור הנ"ל. | הרבי מלך המשיח מזכיר כמה פעמים את סיפור זה במכתביו ומבקש מאחד החסידים שיכתוב לו יותר בפרוטרוט ובדיוק את הסיפור הנ"ל. | ||
== | === על גאולה ומשיח=== | ||
השר שלום היה תמיד מאמין ומצפה לביאת משיח צדקנו בכל רגע פעם אחת בשעת שאיבת מים שלנו למצת מצוה ביום הקודם לערב פסח אמרו לו החסידים כדרך שנוהגים לברך במקרים כאלה "לשנה הבא בירושלים" ענה להם רבי שלום {{ | |||
השר שלום היה תמיד מאמין ומצפה לביאת משיח צדקנו בכל רגע פעם אחת בשעת שאיבת מים שלנו למצת מצוה ביום הקודם לערב פסח אמרו לו החסידים כדרך שנוהגים לברך במקרים כאלה "לשנה הבא בירושלים" ענה להם רבי שלום {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= למה דווקא לשנה הבאה? הלא אנחנו מאמינם ומחכים בכל יום שיבוא משיח צדקנו, ולכן עלינו להאמין ולחכות שגם במים הללו שאנו שואבים עתה, עוד נזכה לאפות המצות ביום מחר,בערב פסח,בירושלים,ולאכלן שם. }}. | |||
כשאמרו לו חסידיו שהוא המשיח אמר {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן= אני לא מלך המשיח וגם לא מקנא במלך המשיח יהיה לו עבודה קשה הוא יצטרך לקרב את כל בני ישראל ולקחת אותם אתו לארץ הקודש לירושלים. }}. | |||
==ספריו== | == ספריו == | ||
חלקים נרחבים מדברי התורה שנאמרו על ידו, נשתמרו. ברובם כתבי-יד של תלמידים וחסידים שרשמו את דבריו. גם תשובות אחדות ב[[הלכה]] שנכתבו על ידי רבי שלום עצמו נותרו. | חלקים נרחבים מדברי התורה שנאמרו על ידו, נשתמרו. ברובם כתבי-יד של תלמידים וחסידים שרשמו את דבריו. גם תשובות אחדות ב[[הלכה]] שנכתבו על ידי רבי שלום עצמו נותרו. | ||
דברי תורתו נדפסו בספרים: | דברי תורתו נדפסו בספרים: | ||
*'''מהר"ש''' | *'''מהר"ש''' | ||
*'''מדבר קדש''' | *'''מדבר קדש''' | ||
שורה 56: | שורה 58: | ||
== ניגוניו == | == ניגוניו == | ||
הרבי הלחין ניגונים רבים, אחדים השתמרו בפי חסידי בעלז, ואחד - "צור משלו אכלנו" המושר בעת הסעודה השלישית, פופולרי גם כיום. | הרבי הלחין ניגונים רבים, אחדים השתמרו בפי חסידי בעלז, ואחד - "[[צור משלו אכלנו]]" המושר בעת הסעודה השלישית, פופולרי גם כיום. | ||
== רבותיו == | == רבותיו == | ||
*חותנו, רבי ישכר דב רמר"ז, אב"ד סקוהל | *חותנו, רבי ישכר דב רמר"ז, אב"ד סקוהל | ||
*רבי שלמה פלאם, המגיד מלוצק (בעל הדברת שלמה) | *רבי שלמה פלאם, [[המגיד מלוצק]] (בעל הדברת שלמה) | ||
*רבי יעקב יצחק הורוביץ, [[החוזה מלובלין]] | *רבי יעקב יצחק הורוביץ, [[החוזה מלובלין]] | ||
*רבי ישראל הופשטיין, [[המגיד מקוז'ניץ]] | *רבי ישראל הופשטיין, [[המגיד מקוז'ניץ]] | ||
*רבי אורי, ה"שרף" מסטרליסק | *רבי אורי, ה"שרף" מסטרליסק | ||
*רבי [[אברהם יהושע | *רבי [[אברהם יהושע השל מאפטא]] | ||
== מתלמידיו == | == מתלמידיו == | ||
*רבי שמעון | |||
*רבי שמעון מ[[חסידות ירוסלב|ירסלוב]] | |||
*רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]] | *רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]] | ||
*רבי שלום רוזנפלד | *רבי [[שלום רוזנפלד (רב)|שלום רוזנפלד]] מ[[חסידות קמינקא|קאמינקא]] | ||
*רבי אורי | *רבי אורי מ[[חסידות סמבור|סמבור]] | ||
*רבי שלום מרדכי הכהן שבדרון, אב"ד ברז'אן | *רבי [[שלום מרדכי הכהן שבדרון]], אב"ד [[ברז'אן]] | ||
*רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם | *רבי [[יחזקאל שרגא הלברשטאם]] מ[[חסידות שינאווא|שינאווא]] | ||
*חתנו רבי חנוך העניך דב מייער | *חתנו רבי חנוך העניך דב מייער מ[[חסידות אלעסק|אלעסק]], בעל "לב שמח" | ||
*רבי יוסף באב"ד בעל | *רבי יוסף באב"ד בעל ה[[מנחת חינוך]] | ||
== צאצאיו == | == צאצאיו == | ||
*בנו רבי אלעזר רוקח - חותנו של רבי דוד מסקאהל, נכד המגיד מלוצק | |||
*בנו רבי אלעזר רוקח - חותנו של רבי דוד מסקאהל, נכד [[המגיד מלוצק]] | |||
*בנו רבי יהודה זונדל רוקח מאוחאן | *בנו רבי יהודה זונדל רוקח מאוחאן | ||
*בנו רבי שמואל שמעלקא רוקח | *בנו רבי שמואל שמעלקא רוקח | ||
*בנו רבי משה רוקח מקארוב | *בנו רבי משה רוקח מקארוב | ||
*בנו ממלא מקומו | *בנו ממלא מקומו רבי [[יהושע רוקח]] | ||
*בתו פריידא, אשת רבי [[חנוך העניך דב מייער]], ה"לב שמח" מאלעסק | |||
*בתו איידל, אשת רבי יצחק רובין מברודי (גזע [[חסידות רופשיץ|רופשיץ]]), עליה אמר: "אין איידל חסרה, אלא שטריימל" | |||
*בתו פריידא, אשת רבי חנוך העניך דב מייער, ה"לב שמח" מאלעסק | |||
*בתו איידל, אשת רבי יצחק רובין מברודי | |||