עריכת הדף "שיטת הלימוד של הרבי מליובאוויטש"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 14: | שורה 14: | ||
==דרך הלימוד בתורתו של הרבי== | ==דרך הלימוד בתורתו של הרבי== | ||
בהתבטאות נדירה של הרבי כלפי שיטת הלימוד שלו עצמו, | בהתבטאות נדירה של הרבי כלפי שיטת הלימוד שלו עצמו, אמר הרבי: {{ציטוטון|לימוד [[תורה שבעל פה]] - מובן שנכון וטוב הוא בכל האופנים האפשריים, וכיון שכמאמר חז"ל "אין דעותיהן שוות" - הרי "גם" בזה כמה שיטות ודרכים. וכמדומה שדוקא לאחרונה מתפשטת ומתקבלת יותר ויותר שיטת ודרישות גדולי ישראל דכמה וכמה דורות דמלפנים{{הערה|ב'שולחן מנחם' ציינו למקורות שהובאו בקונטרס עץ חיים לאדמו"ר הרש"ב פרק ל"א: חידושי אגדות מהרש"א [[בבא מציעא]] פה, א. שבת לא, ב. שו"ת חוות יאיר סי' קכג. של"ה במסכת שבועות שלו קפא, ב, ובחלק [[תורה שבעל פה]] דף תיב ואילך. מהר"ל בספר 'דרך חיים' על אבות פ"ו מ"ו קרוב לסופו, ובספר נתיבות עולה נתיב התורה פרק ה'.}} בהסברה ישרה (לא לחלק שערה לשניים) על אתר (לא להפגיש בדוקא הר בהר) ובבירור הנפקא מינה לפועל ("מאי ביניהו" - שזהו לפעמים קרובות השמירה מלכת בדרך עקלתון). בהמשך להנ"ל - אולי נודע לו משיטתי בזה, להוסיף עוד נקודה - על דרך שהבליט והדגיש הגאון הרגצובי{{הערה|ראה גם שיחות קודש תשל"ו חלק א' עמוד 147 (ובתרגום ללשון הקודש בספר 'תומכי תמימים' עמוד קצד), שם דורש הרבי ש"הגם שמדובר בשיטה חדשה לגמרי.. מאחר שלימוד באופן זה מראה ומגלה את היוקר וה[[עושר]] שבלימוד התורה, הרי כדאי ומומלץ שתלמידי הישיבה יאזינו מידי פעם לשיעור הצועד בדרך ובשיטה זו.. לימוד כזה מעניק רחבות ועמקות לא רק בלימוד התורה שעל אתר, אלא גם בכללות הגישה אל תלמוד תורה.}} - למצוא המשותף שבענין פרטי זה שבתורה עם עוד פרטים, הכלל והגדר המאחדים. ומובנת העמקות, ועל אחת כמה וכמה הרחבות - הבאות על ידי זה}}{{הערה|לקוטי שיחות חלק ט"ז עמוד 572.}}. | ||
[[קובץ:שער ספרי הרבי.gif|200px|ממוזער|שמאל|דף השער של אחד מספרי [[לקוטי שיחות]]]] | [[קובץ:שער ספרי הרבי.gif|200px|ממוזער|שמאל|דף השער של אחד מספרי [[לקוטי שיחות]]]] | ||
התבטאות זו מקבילה לעדותו של ראש [[ישיבת תומכי תמימים המרכזית]] הרב [[ישראל יצחק פיקרסקי]], שהרבי התבטא בפניו שדרך הלימוד של סוכצ'וב היא דרך המיצוע בין שיטת הלימוד הליטאית, לבין שיטת הלימוד הנקודתית, והוא מרוצה שראש הישיבה הוא כזה שמלמד בדרך של סוכצ'וב. | |||
כאשר [[אדמו"ר הריי"צ]] ביקש מהרבי לתהות על קנקנו של הרב [[יהודה הבר]] אם הוא מתאים לשמש כראש ישיבה בתומכי תמימים, השיב הרבי: {{ציטוטון|דבר טוב ניכר בו גם בהשקפה ראשונה, שדרכו בלימוד הוא על אתר גופא בלא 'ורמינהו' וראיות ממרחק, כי אם בסברא במקומו}}. | |||
את רצונו של הרבי שבישיבות חב"ד ילמדו בדרך המשלבת בין דרכי הלימוד השונות, ניתן לראות גם בהוראתו לרב [[יוסף גולדברג]] ראש ישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]], שבנוסף לדרך הלימוד שקיבל ב[[ליובאוויטש]] המתמקדת בהסברה ישרה של הסוגיא בלי פלפולים וחקירות, ישלב בשיעורים גם דרכים משיטת הלימוד בישיבת טלז{{הערה|אוצר החסידים - ברחבי תבל, עמוד 346.}}. | את רצונו של הרבי שבישיבות חב"ד ילמדו בדרך המשלבת בין דרכי הלימוד השונות, ניתן לראות גם בהוראתו לרב [[יוסף גולדברג]] ראש ישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]], שבנוסף לדרך הלימוד שקיבל ב[[ליובאוויטש]] המתמקדת בהסברה ישרה של הסוגיא בלי פלפולים וחקירות, ישלב בשיעורים גם דרכים משיטת הלימוד בישיבת טלז{{הערה|אוצר החסידים - ברחבי תבל, עמוד 346.}}. | ||
===מאפיינים עיקריים=== | ===מאפיינים עיקריים=== | ||
שורה 34: | שורה 32: | ||
===שיטת הדיוק=== | ===שיטת הדיוק=== | ||
בנוגע לשיטת הדיוק התבטא הרבי עצמו: "בדרכי הלימוד בכלל ישנם כמה אופנים: בדרך הגיון והסברה - הנקרא "שיטת הלימוד הליטאית", ולימוד בדרך של חידוד ופלפול, שמתייחס לפולין. אבל הדיוק בלשון וסגנון - אינו מקובל. וטעם הדבר - מסתמא - מצד מיעוט הזמן, ועוד טעם, בגלל החילוק שבין [[תורה שבכתב]] לתורה שבעל פה, שבתורה שבכתב העיקר הוא האותיות, שהרי מצינו שמאות אחת בתורה ישנו פרק שלם בש"ס{{הערה|[[לקוטי תורה]] דרושי שמיני עצרת פח, ריש עמוד א. ברכה צה, ד.}}, ובתורה שבעל פה העיקר הוא הענין, וכמבואר ב[[לקוטי תורה]]. אך מכל מקום הרי פשיטא שגם בתורה שבעל פה הלשון מדוייק ביותר, ועד שמדיוק הלשון יכולים להוציא תילי תלים של ענינים"{{הערה|לקוטי שיחות חלק ט"ז עמוד 533.}}. | בנוגע לשיטת הדיוק התבטא הרבי עצמו: "בדרכי הלימוד בכלל ישנם כמה אופנים: בדרך הגיון והסברה - הנקרא "שיטת הלימוד הליטאית", ולימוד בדרך של חידוד ופלפול, שמתייחס לפולין. אבל הדיוק בלשון וסגנון - אינו מקובל. וטעם הדבר - מסתמא - מצד מיעוט הזמן, ועוד טעם, בגלל החילוק שבין [[תורה שבכתב]] לתורה שבעל פה, שבתורה שבכתב העיקר הוא האותיות, שהרי מצינו שמאות אחת בתורה ישנו פרק שלם בש"ס{{הערה|[[לקוטי תורה]] דרושי שמיני עצרת פח, ריש עמוד א. ברכה צה, ד.}}, ובתורה שבעל פה העיקר הוא הענין, וכמבואר ב[[לקוטי תורה]]. אך מכל מקום הרי פשיטא שגם בתורה שבעל פה הלשון מדוייק ביותר, ועד שמדיוק הלשון יכולים להוציא תילי תלים של ענינים"{{הערה|לקוטי שיחות חלק ט"ז עמוד 533.}}. | ||
===לימוד גמרא=== | |||
הרבה מחידושי הרבי בסוגיות הש"ס נלקטו בספרים [[חידושים וביאורים בש"ס]]. ה[[הדרן|הדרנים]] של הרבי יצאו לאור בספרים [[הדרנים על הש"ס]]. | |||
{{להשלים}} | |||
===לימוד רש"י על התורה=== | ===לימוד רש"י על התורה=== |