עריכת הדף "קריאת התורה בסוכות"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{בעבודה מתמשכת}} | |||
'''קריאת התורה בחג הסוכות''' הינה חלק מחיובי החג, כאשר במהלך התפילה, לאחר [[הלל]] ו[[הושענות]] קוראים בתורה מעניני החג. במנהגי הקריאה יש הבדלים בין [[ארץ ישראל]] ו[[חוץ לארץ]], ואף בין חסידי חב"ד עצמם יש חילוקי מנהגים באופן קריאת התורה בחול המועד. | '''קריאת התורה בחג הסוכות''' הינה חלק מחיובי החג, כאשר במהלך התפילה, לאחר [[הלל]] ו[[הושענות]] קוראים בתורה מעניני החג. במנהגי הקריאה יש הבדלים בין [[ארץ ישראל]] ו[[חוץ לארץ]], ואף בין חסידי חב"ד עצמם יש חילוקי מנהגים באופן קריאת התורה בחול המועד. | ||
שורה 41: | שורה 42: | ||
===מנהג חב"ד=== | ===מנהג חב"ד=== | ||
====בחוץ לארץ==== | ====בחוץ לארץ==== | ||
{{להשלים}} | |||
====בארץ ישראל==== | ====בארץ ישראל==== | ||
הקהילה החב"דית שהתיישבה בארץ ישראל, נהגה כמנהג האשכנזים שקיבלו עליהם את הכרעת השולחן ערוך שבארץ ישראל כופלים וקוראים בכל יום את הקריאה של אותו היום 4 פעמים, וכך הופיע ב[[לוח כולל חב"ד]]. | הקהילה החב"דית שהתיישבה בארץ ישראל, נהגה כמנהג האשכנזים שקיבלו עליהם את הכרעת השולחן ערוך שבארץ ישראל כופלים וקוראים בכל יום את הקריאה של אותו היום 4 פעמים, וכך הופיע ב[[לוח כולל חב"ד]]. | ||
בעקבות דברי הרבי בחול המועד סוכות תשמ"ט{{הערה|על פי ההקלטה של סרט השיחה ליל ד' דחג הסוכות, אור לי"ח תשרי | בעקבות דברי הרבי בחול המועד סוכות תשמ"ט{{הערה|על פי ההקלטה של סרט השיחה ליל ד' דחג הסוכות, אור לי"ח תשרי.}} שגם בארץ ישראל קוראים בקרבנות של כמה ימים, ביקשו חסידי חב"ד בארץ לשנות את ההנהגה, וכך גם הרב [[ברוך נאה]] האחראי על העריכה של [[לוח כולל חב"ד]] רצה לשנות ולתקן בלוח, והרבי ביקש ממנו קודם לברר את מנהג ארץ ישראל בזה, אך לפועל בסופו של דבר הושמטו הדברים מהנחת השיחה וכן בלוח כולל חב"ד נשארה ההוראה כפי שהיתה כל השנים. | ||
לפועל, הדעות בין רבני חב"ד נותרו חלוקות{{הערה|'''רבני חב"ד המצדדים בקריאה כדעת הבית יוסף:''' הרב טוביה בלוי, הרב משה יהודה לייב לנדא, הרב זאב דב סלונים, הרב שמואל אלעזר | לפועל, הדעות בין רבני חב"ד נותרו חלוקות{{הערה|'''רבני חב"ד המצדדים בקריאה כדעת הבית יוסף:''' הרב טוביה בלוי, הרב משה יהודה לייב לנדא, הרב זאב דב סלונים, הרב שמואל אלעזר הלפרים, הרב ברוך נאה, הרב יוסף יצחק בלינוב, הרב חיים שלום דייטש, הרב אשר לעמיל כהן, הר ביקותיאל פרקש, הרב יוסף שמחה גינזבורג, הרב ברוך בועז יורקוביץ. '''רבני חב"ד המצדדים בשינוי הקריאה על פי דברי הרבי:''' הרב מרדכי שמואל אשכנזי, [http://shturem.net/index.php?section=news&id=38760 הרב יוסף יצחק הבלין], [https://chabad.info/beis-medrash/718424/ הרב שאול סילם].}} והנהגהת אנ"ש בארץ ישראל שונה מקהילה לקהילה. | ||
המצדדים בשינוי המנהג על פי דברי הרבי, מביאים ראיה לדבריהם על פי פסק [[אדמו"ר הצמח צדק]]{{הערה|פסקי דינים עמוד 686.}} מדעת הרמ"א בהלכות חנוכה שחולק על הבית יוסף וסובר שאין לחזור על הקריאה אלא לקרוא את הנשיא של יום המחרת, והנוהגים כדבריהם נוהגים לקרוא כפי שפסק בעל הביכורי יעקב שבארץ ישראל הכהן קורא בקריאה של אותו יום, הלוי והשלישי בקריאה של שני הימים הבאים, והרביעי שמיתווסף לכבודו של יום - חוזר וקורא את הקריאה של אותו יום. | המצדדים בשינוי המנהג על פי דברי הרבי, מביאים ראיה לדבריהם על פי פסק [[אדמו"ר הצמח צדק]]{{הערה|פסקי דינים עמוד 686.}} מדעת הרמ"א בהלכות חנוכה שחולק על הבית יוסף וסובר שאין לחזור על הקריאה אלא לקרוא את הנשיא של יום המחרת, והנוהגים כדבריהם נוהגים לקרוא כפי שפסק בעל הביכורי יעקב שבארץ ישראל הכהן קורא בקריאה של אותו יום, הלוי והשלישי בקריאה של שני הימים הבאים, והרביעי שמיתווסף לכבודו של יום - חוזר וקורא את הקריאה של אותו יום. | ||
שורה 58: | שורה 59: | ||
בברכות ההפטרה לא מזכירים את יום טוב, ורק בחתימת הברכה מוסיפים "מקדש השבת וישראל והזמנים"{{הערה|שולחן ערוך אדמו"ר הזקן סימן תצ סעיף ט"ז. הגהות כ"ק אדמו"ר מהורש"ב לסידור אדמו"ר הזקן. ספר המנהגים עמוד 68. 'סדור רבנו הזקן עם ציונים והערות' עמוד שה הערה 95.}}. | בברכות ההפטרה לא מזכירים את יום טוב, ורק בחתימת הברכה מוסיפים "מקדש השבת וישראל והזמנים"{{הערה|שולחן ערוך אדמו"ר הזקן סימן תצ סעיף ט"ז. הגהות כ"ק אדמו"ר מהורש"ב לסידור אדמו"ר הזקן. ספר המנהגים עמוד 68. 'סדור רבנו הזקן עם ציונים והערות' עמוד שה הערה 95.}}. | ||
==קריאת התורה בשמחת תורה== | ==קריאת התורה בשמחת תורה== |