עריכת הדף "
קריאת התורה בסוכות
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
'''קריאת התורה בחג הסוכות''' הינה חלק מחיובי החג, כאשר במהלך התפילה, לאחר [[הלל]] ו[[הושענות]] קוראים בתורה מעניני החג. במנהגי הקריאה יש הבדלים בין [[ארץ ישראל]] ו[[חוץ לארץ]], ואף בין חסידי חב"ד עצמם יש חילוקי מנהגים באופן קריאת התורה בחול המועד. על פי הנהוג, על כל אחד להשתדל לעלות לפחות פעם אחת לאורך ימי החג. ==קריאת התורה בחג ראשון== במשנה מסכת מגילה{{הערה|גמרא דף ל' עמוד ב.}} אמרו חז"ל: "ביום טוב הראשון של חג קורים בפרשת מועדות שבתורת כהנים", וזה המנהג הפשוט בכל ישראל לקרוא את פרשת המועדות שב[[פרשת אמור]]. בקריאה זו, כמו בשאר הימים טובים, עולים לתורה חמשה קרואים, והשישי מפטיר בקרבן המוסף של חג שבפרשת פנחס, וההפטרה נקראת בסוף ספר זכריה 'הנה יום בא להשם'. באם יום טוב חל בשבת, מחלקים את פרשת המועדות לשבעה קרואים. בחוץ לארץ שיום טוב ראשון נמשך יומיים, קוראים ביום השני כמו ביום הראשון, אך מפטירים בספר מלכים "ויקהלו אל המלך שלמה כל איש ישראל". ==קריאת התורה בחול המועד== על המשך דברי המשנה במסכת מגילה, שבימי חול המועד קוראים בקרבנות החג, נחלקו גדולי ישראל לאורך הדורות כיצד הוא אופן הקריאה הנכון בחו"ל ובארץ ישראל. ===בחוץ לארץ=== {| class="wikitable mw-collapsible" align="left" width="490px" ! colspan="5" | דוגמא: קריאת התורה ביום הראשון של חול המועד (בחו"ל) |- ! השיטה/העליה !! כהן !! לוי !! שלישי !! רביעי |- ! רש"י | וביום השני || וביום השלישי || וביום הרביעי || וביום השני + וביום השלישי |- ! תוספות | וביום השני || וביום השלישי || וביום השני || וביום השלישי |- ! בית יוסף | וביום השני || וביום השלישי || וביום השלישי || וביום השני + וביום השלישי |} *'''שיטת רש"י{{הערה|על הגמרא במסכת סוכה.}} והרמב"ם{{הערה|בקצת נוסחאות.}} והרמ"א{{הערה|שולחן ערוך תרס"ג, א.}}''' - כיון שבכל יום אנו מסתפקים איזה יום זה מימי החג{{הערה|שהרי אם סוכות החל ביום הראשון של יום טוב, זהו יום שני של חול המועד, ואם סוכות החל ביום השני של יום טוב, זהו היום הראשון של חול המועד.}}, מתחילים לקרוא בכל יום את הקריאה של אותו יום{{הערה|ביום הראשון של חול המועד, שהוא היום השני מימי חג הסוכות מתחילים 'וביום השני', וכן הלאה.}}, והעולה השני והשלישי קוראים את קריאות הימים שאחריו, ואילו הרביעי שהוא עיקר הקריאה{{הערה|שהוא העולם שמיתווסף בחולו של מועד על שאר ימים.}} קורא את שתי הקריאות, בגלל הספק איזה יום של חג הסוכות הוא היום{{הערה|כך לדוגמא ביום הראשון של חול המועד יקרא לרביעי גם את 'וביום השני' וגם את 'וביום השלישי'.}}. *'''שיטת תוספות{{הערה|דיבור המתחיל 'אתקין'.}}''' - קוראים בכל יום רק את הקריאות השייכות לאותו יום, מספק. הראשון קורא את של היום, השני את של למחרתו (בגלל הספק), השלישי חוזר וקורא את של אותו יום, והרביעי חוזר וקורא את הקריאה של יום המחרת (בגלל הספק). *'''שיטת הבית יוסף''' - כפי שיטת רש"י, אך העולה שלישי לא ממשיך וקורא את הקריאה של יומיים קדימה, כיון שאינה קשורה לענינו של יום אפילו לפי הספק, אלא חוזר וקורא מה שקרא העולה ללוי. ===בארץ ישראל=== בשולחן ערוך כתב המחבר שכיון שבארץ ישראל אין ספיקא דיומא, כל ארבעת הקרואים קוראים את הקריאה של אותו יום, וחוזרים עליה 4 פעמים. הרמ"א לא השיג עליו, ויש המסיקים מכך שלא השיג עליו כיון שמסכים עמו, ויש הסוברים שלא השיג עליו כיון שלאחר שחלק עליו בחו"ל, לא ראה צורך לכפול את דבריו. ===מנהג חב"ד=== ====בחוץ לארץ==== מנהג חב"ד בחוץ לארץ הוא כדעת הרמ"א, שבכל יום מתחילים בקריאת אותו היום, וברביעי קוראים את שני הימים השייכים ליום זה מספיקא דיומא{{הערה|לדוגמא ביום השני של חול המועד קוראים לכהן 'וביום השלישי' ללוי 'וביום הרביעי' לישראל 'וביום החמישי' ולרביעי 'וביום השלישי... וביום הרביעי...'.}}. ====בארץ ישראל==== הקהילה החב"דית שהתיישבה בארץ ישראל, נהגה כמנהג האשכנזים שקיבלו עליהם את הכרעת השולחן ערוך שבארץ ישראל כופלים וקוראים בכל יום את הקריאה של אותו היום 4 פעמים, וכך הופיע ב[[לוח כולל חב"ד]]. בעקבות דברי הרבי בחול המועד סוכות תשמ"ט{{הערה|על פי ההקלטה של סרט השיחה ליל ד' דחג הסוכות, אור לי"ח תשרי. נדפסה בדברי משיח ע' 176.}} שגם בארץ ישראל קוראים בקרבנות של כמה ימים, ביקשו חסידי חב"ד בארץ לשנות את ההנהגה, וכך גם הרב [[ברוך נאה]] האחראי על העריכה של [[לוח כולל חב"ד]] רצה לשנות ולתקן בלוח, והרבי ביקש ממנו קודם לברר את מנהג ארץ ישראל בזה{{הערה|במענה מר"ח אב ה'תש"נ: "הנ"ל משנה ראשונה, אח"כ היו ידיעות שונות מ(מבקרי) אה"ק, ולכן קודם שיפס"ד ויפרסם כדאי שיברר ככל הדרוש ויפרסם בצירוף מ"מ וכיו"ב". ובז' אלול תש"נ: "לא ישנה מממה שנדפס כבר".}}, אך לפועל בסופו של דבר הושמטו הדברים מהנחת השיחה וכן בלוח כולל חב"ד נשארה ההוראה כפי שהיתה כל השנים. לפועל, הדעות בין רבני חב"ד נותרו חלוקות{{הערה|'''רבני חב"ד המצדדים בקריאה כדעת הבית יוסף:''' הרב טוביה בלוי, הרב משה יהודה לייב לנדא, הרב זאב דב סלונים, הרב שמואל אלעזר הלפרין, הרב ברוך נאה, הרב יוסף יצחק בלינוב, הרב חיים שלום דייטש, הרב אשר לעמיל כהן, הרב יקותיאל פרקש, הרב יוסף שמחה גינזבורג, הרב ברוך בועז יורקוביץ. '''רבני חב"ד המצדדים בשינוי הקריאה על פי דברי הרבי:''' הרב מרדכי שמואל אשכנזי, [http://shturem.net/index.php?section=news&id=38760 הרב יוסף יצחק הבלין], [https://chabad.info/beis-medrash/718424/ הרב שאול סילם], הרב יוסף אליהו הנדל (ממלכת כהנים שער בירורי הלכה סימן ט (עמוד ל). הרב מנחם מענדל פרידמן, הרב ישראל נחמן לרנר.}} והנהגת אנ"ש בארץ ישראל שונה מקהילה לקהילה. המצדדים בשינוי המנהג על פי דברי הרבי, מביאים ראיה לדבריהם על פי פסק [[אדמו"ר הצמח צדק]]{{הערה|פסקי דינים עמוד 686.}} מדעת הרמ"א בהלכות חנוכה שחולק על הבית יוסף וסובר שאין לחזור על הקריאה אלא לקרוא את הנשיא של יום המחרת, והנוהגים כדבריהם נוהגים לקרוא כפי שפסק בעל הביכורי יעקב שבארץ ישראל הכהן קורא בקריאה של אותו יום, הלוי והשלישי בקריאה של שני הימים הבאים, והרביעי שמיתווסף לכבודו של יום - חוזר וקורא את הקריאה של אותו יום. ==קריאת התורה בשבת חול המועד== על פי דברי חז"ל בגמרא{{הערה|מגילה לא, א.}}, בשבת חול המועד סוכות קוראים בפרשת כי תשא{{הערה|שמות לג, יב – לד, כו.}} 'ראה אתה אומר אלי', שמדבר גם על שבת וגם על המועדות{{הערה|ראו ב[http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=886&cat=11&haoro=0 הערות וביאורים אהלי תורה לך לך תשס"ה בטעם שקוראים דווקא בכי תשא ולא במשפטים שקודמת לה].}}, ולמפטיר קוראים בפרשת פנחס, לפי היום של חול המועד שבו חלה השבת. להפטרה, קוראים בספר יחזקאל על [[מלחמת גוג ומגוג]]: "והיה ביום ההוא ביום בא גוג על אדמת ישראל"{{הערה|1=[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15844&st=&pgnum=186 יחזקאל לח, יח - לט, טז].}} בברכות ההפטרה לא מזכירים את יום טוב, ורק בחתימת הברכה מוסיפים "מקדש השבת וישראל והזמנים"{{הערה|שולחן ערוך אדמו"ר הזקן סימן תצ סעיף ט"ז. הגהות כ"ק אדמו"ר מהורש"ב לסידור אדמו"ר הזקן. ספר המנהגים עמוד 68. 'סדור רבנו הזקן עם ציונים והערות' עמוד שה הערה 95.}}. ==קריאת התורה בשמחת תורה== {{ערך מורחב|ערך=[[קריאת התורה בשמחת תורה]]}} בחג החותם את ימי חול המועד סוכות, [[שמחת תורה]] נוהגים [[חתן תורה|לסיים את התורה]] ו[[חתן בראשית|להתחיל אותה מחדש]], והדבר נחוג בשמחה גדולה עם מנהגים מיוחדים ופיוטים שהתחברו במיוחד לקריאה זו. בחוץ לארץ, שימי החג כפולים, קוראים ביום הראשון (שמיני עצרת) את קריאת 'עשר תעשר' ולהפטרה קוראים "ויהי ככלות שלמה", וביום השני (שמחת תורה) את פרשיות וזאת הברכה ובראשית, ובשני הימים קוראים למפטיר את קרבן מוסף של שמיני עצרת שבפרשת פנחס ("וביום השמיני עצרת תהיה לכם"). ==לקריאה נוספת== *הרב [[אברהם אלתר הבר]], 'אהלי שם', גיליון ג עמוד צט. *הרב [[משה חפר]], 'תפארת מלך' (א), כפר חב"ד תשנ"ה, עמוד 82. *הרב [[ברוך נאה]], 'פרדס חב"ד' גיליון 16, עמוד 18. *הרב [[יוסף שמחה גינזבורג]], [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?CategoryID=903&ArticleID=3388 'התקשרות' גליון תר"מ]. *הרב [[יעקב הורביץ]], [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?CategoryID=926&ArticleID=3593 'התקשרות' גליון תרנ"א]. ==קישורים חיצוניים== *'''[https://col.org.il/news/50223 סערת הקריאה בתורה בחול-המועד סוכות חוזרת]''' {{COL}} {{סוכות}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:סוכות]] [[קטגוריה:קריאת התורה]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:COL
(
עריכה
)
תבנית:Col
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב/קוד
(
עריכה
)
תבנית:ניווט קבוצות
(
עריכה
)
תבנית:סוכות
(
עריכה
)
תבנית:ערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:קיים
(
עריכה
)
תבנית:שורה אחת
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף