עריכת הדף "משולם זושא מאניפולי"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 5: | שורה 5: | ||
[[קובץ:ציון זושא מאניפולי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ציונו של ר' זושא מ[[אניפולי]] ([[אב]] [[תשע"א]])]] | [[קובץ:ציון זושא מאניפולי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ציונו של ר' זושא מ[[אניפולי]] ([[אב]] [[תשע"א]])]] | ||
=== צעירותו === | === צעירותו === | ||
רבי משולם זושא נולד בתחילת המאה ה-18 לאליעזר ליפא. | רבי משולם זושא נולד בתחילת המאה ה-18 לאליעזר ליפא. תאריך לידתו המדויק אינו ידוע. גם אין מידע רב על חייו המוקדמים. ישנם שלושה גירסאות לשמו: שמו המקובל בקרב הקהל - זושא{{הערה|1=ראה גם [[רשימות]] (יומן חורף [[תרצ"ה]], [[כפר חב"ד]] גל' 888, עמ' 14)}}, זוסיא, וזוסמן.{{הערה|1= ראה בספרו של הרה"ק ר' יששכר בער מזלוטשוב "מבשר צדק" (פ' תולדות ופ' תרומה), ובספרו של חתנו הרה"ק ר' אברהם חיים מזלוטשוב "אורח לחיים" (פ' בשלח, פרשה ויקרא ופ' בהעלותך).}} | ||
[[אדמו"ר הצמח צדק]] מכנהו במכתב בשם "זוסמן".{{הערה|1=מכתב בכתב יד. (הרב [[יהושע מונדשיין]]).}} | [[אדמו"ר הצמח צדק]] מכנהו במכתב בשם "זוסמן".{{הערה|1=מכתב בכתב יד. (הרב [[יהושע מונדשיין]]).}} | ||
בצעירותו עסק בעיקר בלימוד [[קבלה]]. נהג לצאת ממקום מגוריו עם אחיו, הרב אלימלך, למסעות נדודים ("גלות"). על פי המנהג, היו ה"גולים" יוצאים בלי כסף ובלי אוכל למשך תקופה | בצעירותו עסק בעיקר בלימוד [[קבלה]]. נהג לצאת ממקום מגוריו עם אחיו, הרב אלימלך, למסעות נדודים ("גלות"). על פי המנהג, היו ה"גולים" יוצאים בלי כסף ובלי אוכל למשך תקופה שלעתים ארכה כשנה ואף יותר. עוד נהגו שלא לישון באותו מקום יותר מלילה אחד. | ||
=== החסידות ותקופת לימודיו === | === החסידות ותקופת לימודיו === | ||
[[קובץ:חתימה ר זושא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חתימתו]] | [[קובץ:חתימה ר זושא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חתימתו]] | ||
את המגיד ממזריטש, הרב דב בער, פגש באחד ממסעותיו עם אחיו. האחים התפעלו | את המגיד ממזריטש, הרב דב בער, פגש באחד ממסעותיו עם אחיו. האחים התפעלו מהאיש ועשאוהו לרבם. כעבור כמה שנים נודעו שני האחים כתלמידיו המובהקים. | ||
נודע כבעל דרך מיוחדת ב[[עבודת השם]], הכוללת [[ענווה]] ו[[ביטול]] ועבודת ה' בתמימות. בצוואת המגיד{{הערה|1=מ[[הגניזה החרסונית]].}} הורה לתלמידים ללכת בדרכו של רבי זושא במידת הענווה. | נודע כבעל דרך מיוחדת ב[[עבודת השם]], הכוללת [[ענווה]] ו[[ביטול]] ועבודת ה' בתמימות. בצוואת המגיד{{הערה|1=מ[[הגניזה החרסונית]].}} הורה לתלמידים ללכת בדרכו של רבי זושא במידת הענווה. | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
הוא נהג לדבר על עצמו בגוף שלישי, "זושא אומר". נימק זאת בכך שרק [[הקב"ה]] יכול לומר '''אני''', כלשון הדיבר הראשון מ[[עשרת הדיברות]] "אנוכי ה' אלוקיך". | הוא נהג לדבר על עצמו בגוף שלישי, "זושא אומר". נימק זאת בכך שרק [[הקב"ה]] יכול לומר '''אני''', כלשון הדיבר הראשון מ[[עשרת הדיברות]] "אנוכי ה' אלוקיך". | ||
=== נישואין ואדמו"רות === | === [[נישואין]] ואדמו"רות === | ||
על פי המסורת | על פי המסורת נישא ר' זושא פעמיים. מנישואיו הראשונים נולד ר' צבי מנחם, שלימים מילא את מקום אביו באדמו"רות [[אניפולי]]. | ||
מנישואיו השניים נולד ר' ישראל אברהם, מי שהיה רבה של טשרני-אוסטרהא. | מנישואיו השניים נולד ר' ישראל אברהם, מי שהיה רבה של טשרני-אוסטרהא. | ||
ר' זושא נתמנה ל[[אדמו"ר]] | ר' זושא נתמנה ל[[אדמו"ר]] בעיירה [[אניפולי]] וסביבו [[חסידים]] רבים. | ||
בסיפורי החסידים מקובל כי רבי זושא החזיר אלפים בתשובה על ידי שהוכיח אותם בצורה מתוחכמת, כאשר היה מתוודה כביכול על חטאיו ליד אדם שבאמת חטא אותם חטאים, ובעקבות כך היו בני שיחו [[חזרה בתשובה|חוזרים בתשובה]]. | בסיפורי החסידים מקובל כי רבי זושא החזיר אלפים בתשובה על ידי שהוכיח אותם בצורה מתוחכמת, כאשר היה מתוודה כביכול על חטאיו ליד אדם שבאמת חטא אותם חטאים, ובעקבות כך היו בני שיחו [[חזרה בתשובה|חוזרים בתשובה]]. | ||
====קשריו עם אדמו"ר הזקן==== | ====קשריו עם אדמו"ר הזקן==== | ||
הוא התפרסם בדבקותו. אמר עליו [[אדמו"ר הזקן]]: "עבודתו הייתה ביראה עילאה כל כך, עד שגם בהיכל היראה הייתה יראתו לפלא". מסופר עוד, כי פעם הלך [[אדמו"ר הזקן]] לר' זוסיא ור' זוסיא אמר כי ירא הוא מאד, מאחר ש[[נשמה]] ד[[אצילות]] הולכת אליו. מסורת אחרת אומרת, כי פעם חלה ר' זוסיא ו[[אדמו"ר הזקן]] עמד אצלו ושימשו. | הוא התפרסם בדבקותו. אמר עליו [[אדמו"ר הזקן]]: "עבודתו הייתה ביראה עילאה כל כך, עד שגם בהיכל היראה הייתה יראתו לפלא". מסופר עוד, כי פעם הלך [[אדמו"ר הזקן]] לר' זוסיא ור' זוסיא אמר כי ירא הוא מאד, מאחר ש[[נשמה]] ד[[אצילות]] הולכת אליו. מסורת אחרת אומרת, כי פעם חלה ר' זוסיא ו[[אדמו"ר הזקן]] עמד אצלו ושימשו. | ||
[[אדמו"ר הזקן]] אמר: "לשלושה יש לי אהבת נפש: לר' '''זושא''', ל[[מנחם נחום מצ'רנוביל|ר' נחום]], ולר' [[לייב הכהן]]{{הערה|1=מסיפורי ה[[משפיע]] ר"ש גרונם - 'רמ"ח אותיות' ו'למען ידעו.. בנים יולדו'.}}. | [[אדמו"ר הזקן]] אמר: "לשלושה יש לי אהבת נפש: לר' '''זושא''', ל[[מנחם נחום מצ'רנוביל|ר' נחום]], ולר' [[לייב הכהן]].{{הערה|1=מסיפורי ה[[משפיע]] ר"ש גרונם - 'רמ"ח אותיות' ו'למען ידעו.. בנים יולדו'.}}. | ||
הוא נודע באהבת-ישראל שלו ופעל רבות ל[[פדיון שבויים]]. | הוא נודע באהבת-ישראל שלו ופעל רבות ל[[פדיון שבויים]]. | ||
שורה 41: | שורה 40: | ||
אמרתו הידועה: "אם ישאלו אותי בשמים למה לא הייתי אלימלך [אחיו] - אדע מה להשיב. אבל אם ישאלו אותי למה לא הייתי זוסיא - יסתתמו טענותי". | אמרתו הידועה: "אם ישאלו אותי בשמים למה לא הייתי אלימלך [אחיו] - אדע מה להשיב. אבל אם ישאלו אותי למה לא הייתי זוסיא - יסתתמו טענותי". | ||
== אודות [[ספר התניא]] == | |||
== אודות ספר התניא == | |||
כשהדפיס [[אדמו"ר הזקן]] את [[ספר התניא]] שלח שליח מיוחד לר' זוסיא שיתן לספר את הסכמתו, ואכן רבי זושא כתב את הכסמתו הנלהבת לספר התניא, בה מכנה את [[אדמו"ר הזקן]] בתוארים "הרב האי גאון, איש אלוקים קדוש וטהור אספקלריא המאירה". | כשהדפיס [[אדמו"ר הזקן]] את [[ספר התניא]] שלח שליח מיוחד לר' זוסיא שיתן לספר את הסכמתו, ואכן רבי זושא כתב את הכסמתו הנלהבת לספר התניא, בה מכנה את [[אדמו"ר הזקן]] בתוארים "הרב האי גאון, איש אלוקים קדוש וטהור אספקלריא המאירה". | ||
שורה 52: | שורה 49: | ||
בהסכמתו כותב "וטוב אשר עשה ואשר הפליא ה' חסדו ונתן בלבו הטהור להראות עַם ה', דרכיו הקדושים". | בהסכמתו כותב "וטוב אשר עשה ואשר הפליא ה' חסדו ונתן בלבו הטהור להראות עַם ה', דרכיו הקדושים". | ||
בקשר לכך, מסופר כי רבי זושא התבטא בעת הסכמתו כתיבת הסכמתו זאת: "תמהני, כיצד יכול היה להכניס אלוקים כל כך גדול בתוך ספר כל כך קטן". | |||
== | == [[אדמו"ר הזקן]] אודות מדריגתו == | ||
[[אדמו"ר הזקן]] העיד עליו: עבודת איש המופת הזה, היתה ב[[יראה עילאה]] כל כך, עד שבהיכל ה[[יראה]] היתה יראתו גם כן להפלא ופלא.{{הערה|1= מצרף העבודה עמ' כז.}} | |||
[[אדמו"ר הזקן]] התאונן פעם באמרו: כיצד יתכן, שהצדיק רבי זושא, כאשר ברוח קדשו השיג את כוח הפועל אלוקי מכוכב אחד בלבד, נפלה עליו יראה עצומה כל כך עד שמיד נפל לחולי השלשול, ואני תודות לקל, כח השגתי הוא בכל העולמות ב[[ממלא כל עלמין]] ו[[סובב כל עלמין]], ואף על פי כן לא זז אני ממקומי ולא נד כלל. מדי דברו, אחזתו חיל ורעדה, הצלוחית שאחז בידו נפלה, ופניו נעשו כלפיד אש, ועיניו בלטו כדרכו בקודש בעת התפשטות מהאי עלמא, לערך חצי שעה. כשהתעורר מדבקותו אמר: בלי [[גוף]] של [[מלאך]], אין לבן אנוש את היכולת להכיל יראה כזו.{{הערה|1= מצרף העבודה עמ' כז.}} | |||
== לימודו == | |||
למרות שלא נודע כלמדן גדול, היה מכנהו [[אדמו"ר הזקן]] 'גאון'. הטעם לזה, הסביר, שכשאר היה מתקשה בלימוד היה מתפלל לה' שיאיר עיניו בתורה, כך שהיה זוכה ללימוד תורה באופן עמוק ואמיתי. | |||
לפי גירסא אחרת סיפר [[אדמו"ר הזקן]] כי בשעה שביקרו האחים הקדושים הרבי רבי [[שמואל שמעלקא מניקלשבורג]] ורבי [[פנחס בעל ההפלאה]] אצל רבם [[המגיד]] הציעו לפניו קושיא עצומה בדברי ה[[רמב"ם]]. כשבאו אליו מצאוהו שקוע בהרהורים, כשהפנו אליו את תמיהתם ענה להם מיד והראה להעם שהדברים אינם מוקשים כל עיקר. סיים [[אדמו"ר הזקן]] את דבריו באמרו: שפטו אתם, האם אין הוא ראוי לתואר שר התורה?{{הערה|1= מדור אל דור לרמ"נ טברסקי עמ' נ"א.}} | לפי גירסא אחרת סיפר [[אדמו"ר הזקן]] כי בשעה שביקרו האחים הקדושים הרבי רבי [[שמואל שמעלקא מניקלשבורג]] ורבי [[פנחס בעל ההפלאה]] אצל רבם [[המגיד]] הציעו לפניו קושיא עצומה בדברי ה[[רמב"ם]]. כשבאו אליו מצאוהו שקוע בהרהורים, כשהפנו אליו את תמיהתם ענה להם מיד והראה להעם שהדברים אינם מוקשים כל עיקר. סיים [[אדמו"ר הזקן]] את דבריו באמרו: שפטו אתם, האם אין הוא ראוי לתואר שר התורה?{{הערה|1= מדור אל דור לרמ"נ טברסקי עמ' נ"א.}} | ||
שורה 72: | שורה 65: | ||
יש הטוענים כי רבי זושא היה רב עשרים ואחת שנים בעיר [[אניפולי]], וביקש מהשי"ת שישכחו זאת, כדי להסתיר את גדלותו בתורה. | יש הטוענים כי רבי זושא היה רב עשרים ואחת שנים בעיר [[אניפולי]], וביקש מהשי"ת שישכחו זאת, כדי להסתיר את גדלותו בתורה. | ||
== פטירתו == | === פטירתו === | ||
ב- [[ב' בשבט]] [[ה'תק"ס]] נפטר ר' זושא ממחלה. הוא נקבר ליד רבו, ר' דב בער ממעזריטש. | ב- [[ב' בשבט]] [[ה'תק"ס]] נפטר ר' זושא ממחלה. הוא נקבר ליד רבו, ר' דב בער ממעזריטש. | ||
בתחילה היה כתוב על מצבתו: "פה נטמן הקדוש... עובד אלוהים ב[[אהבה]] והשמח ביסורים ורבים השיב מעוון" | בתחילה היה כתוב על מצבתו: "פה נטמן הקדוש... עובד אלוהים ב[[אהבה]] והשמח ביסורים ורבים השיב מעוון" | ||
לאחר זמן נכתבה המצבה מחדש ועליה כתוב אך: הרבי ר' זושא. | לאחר זמן נכתבה המצבה מחדש ועליה כתוב אך: הרבי ר' זושא. | ||
== בניו == | === בניו === | ||
* ר' צבי מנחם - האדמו"ר מאניפולי. נפטר: [[תקע"ד]] (1814). | * ר' צבי מנחם - האדמו"ר מאניפולי. נפטר: [[תקע"ד]] (1814). | ||
* ר' ישראל אברהם מטשרני-אוסטרהא. נולד: 1772, נפטר: [[כ"א בטבת]] [[תקע"ד]] (1814) בגיל 42. היה חתנו וממלא מקומו של רבי [[זאב וולף מצ'רני-אוסטראה]] אחר עלייתו של זה לארץ ישראל. אחר פטירתו עלתה אלמנתו לארץ ישראל. | * ר' ישראל אברהם מטשרני-אוסטרהא. נולד: 1772, נפטר: [[כ"א בטבת]] [[תקע"ד]] (1814) בגיל 42. היה חתנו וממלא מקומו של רבי [[זאב וולף מצ'רני-אוסטראה]] אחר עלייתו של זה לארץ ישראל. אחר פטירתו עלתה אלמנתו לארץ ישראל. | ||
== כתביו == | === כתביו === | ||
* "מנורת זהב" - תולדות ותורותיו - נדפס לראשונה בוורשה ב-1902, עם הסכמות הרב [[שלום מרדכי שבדרון]] וה"[[שדי חמד]]". | * "מנורת זהב" - תולדות ותורותיו - נדפס לראשונה בוורשה ב-1902, עם הסכמות הרב [[שלום מרדכי שבדרון]] וה"[[שדי חמד]]". | ||
* "בוצינא קדישא"- תולדות ותורות. | * "בוצינא קדישא"- תולדות ותורות. | ||
* הסכמה | * הסכמה לספר [[התניא]]. | ||
== קישורים חיצונים == | == קישורים חיצונים == |