עריכת הדף "מורה שיעור"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 3: | שורה 3: | ||
רבותינו נשיאינו ערכו 'מורה שיעור' ל[[תניא]] ולספר ה[[רמב"ם]], וקונטרסים אלו נמנים במספר הספרים שלהם בתקציר תולדות חייהם המודפס ברשימת [[שלשלת היחס]]. | רבותינו נשיאינו ערכו 'מורה שיעור' ל[[תניא]] ולספר ה[[רמב"ם]], וקונטרסים אלו נמנים במספר הספרים שלהם בתקציר תולדות חייהם המודפס ברשימת [[שלשלת היחס]]. | ||
==מורה שיעור לתניא== | ==מורה שיעור לתניא== | ||
חלוקת מורה השיעור לספר התניא נעשתה על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]] בשנת [[תש"ג]], והוא נדפס הן כקונטרס בפני עצמו, והן כחלק מספר [[היום יום]] שיצא לאור באמצע השנה | חלוקת מורה השיעור לספר התניא נעשתה על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]] בשנת [[תש"ג]], והוא נדפס הן כקונטרס בפני עצמו, והן כחלק מספר [[היום יום]] שיצא לאור באמצע השנה. | ||
אדמו"ר הריי"צ ערך מראש חלוקה נפרדת לשנה מעוברת ולשנה פשוטה. | אדמו"ר הריי"צ ערך מראש חלוקה נפרדת לשנה מעוברת ולשנה פשוטה. | ||
המורה שיעור לתניא נדפס כחוברת בפני עצמה בשנים | המורה שיעור לתניא נדפס כחוברת בפני עצמה בשנים תש"ג-תש"ח, ולאחר מכן פסקה הוצאתו לאור, ובשנת תשי"ד צורף לראשונה כהוספה לדפוסי התניא הנמכרים, ומאז צורף לכל המהדורות הנדפסות ברחבי העולם. | ||
תרגום המורה שיעור לשפת ה[[אידיש]] נסדר על ידי החסיד ר' [[צבי הירש גנזבורג]]. | תרגום המורה שיעור לשפת ה[[אידיש]] נסדר על ידי החסיד ר' [[צבי הירש גנזבורג]]. | ||
שורה 21: | שורה 22: | ||
הרבי התבטא על חלוקה זו שיש בה "א בעל-שם'סקע ענינים"{{הערה|לקוטי שיחות חלק ב' עמוד 459.}}. | הרבי התבטא על חלוקה זו שיש בה "א בעל-שם'סקע ענינים"{{הערה|לקוטי שיחות חלק ב' עמוד 459.}}. | ||
כך | כך לדוגמא, מציין הרבי לכך שגם בחלוקה של [[שנה פשוטה]] וגם בחלוקה של [[שנה מעוברת]] לומדים את [[אגרת הקודש כ"ז]], העוסקת בהסתלקות הנשיא, בדיוק בימים בהן נשלמים תשע חודשים להסתלקותו{{הערה|את הקשר בין הענינים מבאר הרבי בלקוטי שיחות הנ"ל.}}. | ||
בדומה לכך ניתן להבחין שכמה מגדולי ישראל מוזכרים הן בשנה פשוטה והן בשנה מעוברת בשיעורים החופפים ל[[יום ההילולא]] שלהם{{הערה|רש"י שהסתלק בכ"ט תמוז מוזכר בשנה פשוטה ביום שלמחרתו, ובשנה מעוברת יומיים לאחר מכן. האריז"ל שהסתלק בה' מנחם אב מוזכר בשנה מעוברת ביום שלמחרתו, ועוד בדוגמת הנ"ל.}}. | |||
===הדפסת המורה שיעור בשולי הגליון=== | ===הדפסת המורה שיעור בשולי הגליון=== | ||
שורה 32: | שורה 31: | ||
בשל כך, חלק מהחסידים{{הערה|דוגמת הרב [[יהודה אריה קורנט]].}} הוסיפו את ציוני המורה שיעור בכתב ידם על טופס התניא מבפנים. | בשל כך, חלק מהחסידים{{הערה|דוגמת הרב [[יהודה אריה קורנט]].}} הוסיפו את ציוני המורה שיעור בכתב ידם על טופס התניא מבפנים. | ||
על מנת להקל ולענות על הצורך, פנו במשך השנים מספר מוציאים לאור לרבי{{הערה| | על מנת להקל ולענות על הצורך, פנו במשך השנים מספר מוציאים לאור לרבי{{הערה|הרב [[אברהם יצחק רוזנבום]] בתחילת שנות הכפי"ם, ראו צילום, ועל פי השמועה גם ה[[וועד להפצת שיחות]].}}, והציעו להדפיס את ה"מורה-שיעור" בגוף התניא, עם ציונים בשולי הגליון, אך הרבי שלל את הרעיון לחלוטין. | ||
הסיבה לכך | הסיבה לכך היתה ההוראה לא לשנות מדפוס התניא ולהדפיס אך ורק במהדורת צילום מדפוס התניא של שנת תר"ס שנדפס ב[[דפוס האלמנה והאחים ראם]] בוילנא{{הערה|בלשון הרבי: "וישנה? כפשוט שאין לשנות מכמו שהדפיסו רבותינו משנת תר"ס" (לקוטי שיחות חלק ל"ו עמוד 222).}}. | ||
עם זאת, בשנת [[תשמ"ט]] הודפס לראשונה תניא עם ציון המורה שיעור בשולי הגליון, על ידי [[היכל מנחם ארץ הקודש]]. | עם זאת, בשנת [[תשמ"ט]] הודפס לראשונה תניא עם ציון המורה שיעור בשולי הגליון, על ידי [[היכל מנחם ארץ הקודש]]. | ||
שורה 44: | שורה 43: | ||
מאוחר יותר באותה שנה שלל הרבי הדפסה נוספת כזו, וכשהכניסו לרבי לפני ההדפסה את דף השער בו כתוב "הוצאה מיוחדת עם ציוני השיעור היומי בשולי הגליון", מחק הרבי שורה זו. | מאוחר יותר באותה שנה שלל הרבי הדפסה נוספת כזו, וכשהכניסו לרבי לפני ההדפסה את דף השער בו כתוב "הוצאה מיוחדת עם ציוני השיעור היומי בשולי הגליון", מחק הרבי שורה זו. | ||
מפי השמועה{{הערה|שמקורה במזכיר הרב [[יהודה לייב גרונר]].}}, הבחינו המזכירים בדפוס תניא כזה מונח על שולחן הרבי{{הערה|אך לא ברור באיזה דפוס מדובר, האם באותה הוצאה שקיבלה אישור חד-פעמי, או בהו"ל מאוחרת יותר.}}. | מפי השמועה{{הערה|שמקורה במזכיר הרב ב[[יהודה לייב גרונר]].}}, הבחינו המזכירים בדפוס תניא כזה מונח על שולחן הרבי{{הערה|אך לא ברור באיזה דפוס מדובר, האם באותה הוצאה שקיבלה אישור חד-פעמי, או בהו"ל מאוחרת יותר.}}. | ||
==מורה שיעור לרמב"ם== | ==מורה שיעור לרמב"ם== | ||
הרעיון להדפסת מורה שיעור לרמב"ם הועלה על ידי הרבי כבר בשיחת היסוד בה הכריז הרבי על [[תקנת לימוד הרמב"ם]] ב[[אחרון של פסח]] תשד"מ, וכבר אז קבע הרבי שמטרת המורה-שיעור היא לאחד את כל ישראל, כך שגם מי שעדיין לא הצטרף ללימוד באופן קבוע, יוכל על ידי המורה שיעור ללמוד את פרקי הרמב"ם שלומדים כעת כל לומדי הרמב"ם בכל העולם. | הרעיון להדפסת מורה שיעור לרמב"ם הועלה על ידי הרבי כבר בשיחת היסוד בה הכריז הרבי על [[תקנת לימוד הרמב"ם]] ב[[אחרון של פסח]] תשד"מ, וכבר אז קבע הרבי שמטרת המורה-שיעור היא לאחד את כל ישראל, כך שגם מי שעדיין לא הצטרף ללימוד באופן קבוע, יוכל על ידי המורה שיעור ללמוד את פרקי הרמב"ם שלומדים כעת כל לומדי הרמב"ם בכל העולם. | ||
עיקר העבודה של החלוקה | עיקר העבודה של החלוקה היתה נצרכת עבור חלקי ההקדמה, ועבור ההלכות שאינם מחולקות לפרקים (דוגמת נוסח התפילה וכדומה), וכן להקל על המעקב העצמי של כל אחד מהלומדים. | ||
המורה שיעור נערך על ידי חברי מערכת הוצאת ספרים קה"ת על פי הוראותיו המפורטות של הרבי שאף הגיה אותו בפרטיות. כך | המורה שיעור נערך על ידי חברי מערכת הוצאת ספרים קה"ת על פי הוראותיו המפורטות של הרבי שאף הגיה אותו בפרטיות. כך לדוגמא העיר בנוגע ללימוד בערב [[תשעה באב]] לשאול [[רב מורה הוראה]] מתי ללמוד את השיעור היומי. | ||
הרבי עצמו התייחס להחלטותיו בעריכת המורה שיעור, וביאר מדוע בשונה מהמנהג בשעת סיום לקשר את סוף הספר עם תחילתו, קבע במורה שיעור שאחרי שמסיימים את לימוד ההלכות מתחילים מחדש את ההקדמה ולא מתחילים מייד את ההלכות עצמם{{הערה|שיחת י"ג ניסן תשמ"ה, התוועדויות חלק ג' עמוד 1763.}}. | הרבי עצמו התייחס להחלטותיו בעריכת המורה שיעור, וביאר מדוע בשונה מהמנהג בשעת סיום לקשר את סוף הספר עם תחילתו, קבע במורה שיעור שאחרי שמסיימים את לימוד ההלכות מתחילים מחדש את ההקדמה ולא מתחילים מייד את ההלכות עצמם{{הערה|שיחת י"ג ניסן תשמ"ה, התוועדויות חלק ג' עמוד 1763.}}. | ||
שורה 61: | שורה 60: | ||
==מורי שיעור נוספים== | ==מורי שיעור נוספים== | ||
מלבד מורי השיעור השווים לכל נפש, לאורך השנים יזמו חסידים מסלולי לימוד שונים והדפיסו עבורם לוח מורה שיעור, דוגמת לוח לימוד של שולחן ערוך אדמו"ר הזקן | מלבד מורי השיעור השווים לכל נפש, לאורך השנים יזמו חסידים מסלולי לימוד שונים והדפיסו עבורם לוח מורה שיעור, דוגמת לוח לימוד של שולחן ערוך אדמו"ר הזקן, ועוד. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
שורה 70: | שורה 69: | ||
[[קטגוריה:ספרי אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:ספרי אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:תקנות חב"ד]] | [[קטגוריה:תקנות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:שיעורים יומיים]] |