עריכת הדף "
הואיל ונפיק מפומיה
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
"הואיל ונפיק מפומיה דרב כהנא" [= הואיל ויצא מפיו של רב כהנא] הינו מאמר רז"ל המשמש כביטוי למקור של כמה ממנהגי החסידים. ==מקור המאמר== במסכת סוכה{{הערה|לב, ב}} מובאת מחלוקת אמוראים לגבי הנאמר בפסוק{{הערה|ויקרא כג, מ}} "ענף עץ עבות", מה הגדר של הדס "עבות"? רבי אליעזר בן יעקב אומר שכוונת הכתוב היא שיהיה שלושה עלים היוצאים מעוקץ אחד, לעומת זאת דעתו של רב כהנא היא שאפילו שתי עלים היוצאים מעוקץ אחד ועוד עלה אחד נפרד מלמטה שרק צמוד אליהם, נחשב כ'''עבות'''. מיד לאחר הבאת דעתו של רב כהנא מביאה הגמ' שרב אחא בריה דרבא היה מחזר למצוא הדס דווקא של שתים ותחתם אחד ולא של שלושה עלים יחדיו, שלמרות ששלושה יחדיו בוודאי כשר גם לפי דעת רב כהנא, הרי היות ו"נפיק מפומיה דרב כהנא" (=יצא מפיו של רב כהנא) שגם הדס של שתים כשר לכן היה מחזר רב אחא למצוא דווקא הדס זה מצד התקשרותו לרב כהנא. ==בתורתו של הרבי== ===האזכור=== בשנת [[תשי"ב]] כתב אחד מ[[רבני חב"ד]] לרבי, על כך שישנו רב מסויים שאינו נמנה על חסידי חב"ד ש"עומד-על גביו" ואינו מניח לו לבנות מקווה לפי הידורי חב"ד, ואותו רב ("כנראה - בגלל שנמצא כבר זמן ממושך תחת השפעתו") לימד עליו זכות, שכיוון ששמע מרבותיו שלו אחרת, והרי יש את מאמר הגמ' על רב אחא ש'הואיל ונפיק מפומיה דרב כהנא' הרי היה מחזר למצוא דווקא הדס של שתים ואחד, לכן מדייק הוא לנהוג (ולהנהיג) כמותם, אף שהמקווה כמנהגנו מהודר יותר. בהתוועדות [[אחרון של פסח]] באותה שנה סיפר זאת הרבי, והסביר, שיש ללמוד מזה עד כמה חובתנו לנהוג כפי שראו או שמעו מהרביים, ולא לחפש כלל 'הידורים' אחרים{{הערה|[[התוועדויות]] תשי"ב ח"ב עמ' 145.}}. ===הנהגה לקולא=== בשיחת ש"פ דברים - שבת חזון [[תשמ"ב]] התייחס [[הרבי מלך המשיח]] למקרה שההנהגה כרבו בגלל שה'הואיל ונפיק' היא לקולא: "מצינו בגמרא (סוכה לב ב) פלוגתא בין רב יהודה לרב כהנא בנוגע ל"הדס" אם צריך להיות "תלתא תלתא טרפי בקינא" או שמספיק "אפילו תרי וחד" ומסופר שם ש"רב אחא ברי' דרבא מהדר אתרי וחד הואיל ונפיק מפומי' דרב כהנא", וא"כ רואים מכאן שישנו הידור מיוחד לעשות כדברי רבו גם כאשר הנהגה זו היא לקולא ויש אפשרות להחמיר"{{הערה|[[התוועדויות]] תשמ"ב ח"ד עמ' 1964.}}. ===כהוראה=== בשבת פרשת וישלח [[תשמ"ג]] התייחס [[הרבי]] למקרה שבו ה[[חסיד]] טוען שמכיוון ואינו אוחז עדיין באופן [[פנימי]] בהנהגות של רבו הרי אינו ראוי לקיים כל הידור בגלל ש'הואיל ונפיק': " . . הנה כאשר מספרים לו אודות מנהג של נשיא הדור הרי לכל לראש יודע שגם הוא צריך להתנהג כן, (וע"ד המסופר בגמרא . . ש"רב אחא ברי' דרבא מהדר אתרי וחד הואיל ונפק מפומי' דרב כהנא", כלומר מכיון שרב כהנא - רבו אמר אפילו תרי וחד (שגם זה כשר) הי' הוא (בתור תלמידו של רב כהנא) מהדר אתרי וחד. ועאכו"כ בנדו"ד, כאשר מדובר אודות ענין של הידור כו') אלא שביחד עם זה הדגיש כ"ק מו"ח אדמו"ר הוראה נוספת, שצריכים 'האלטן דערביי'{{הערה|בתרגום חופשי: 'לאחוז בזה'.}} כלומר מכיון שזהו הידור מיוחד . . עליו להשתדל שיהי' גם ראוי לזה, אבל לא שצריך להמתין עד שיהי' ראוי לזה ורק אח"כ יתנהג כן בפועל!"{{הערה|[[התוועדויות]] תשמ"ג ח"א עמ' 585.}}. ===כהוראה למעשה=== [[הרבי מלך המשיח]] השתמש רבות במאמר רז"ל זה בנותנו בכך טעם למנהגים רבים: * בנוגע לזמן התפילה ב[[770]]. באחת הפעמים שאל הרב [[אפרים אליעזר יאלעס]] את [[הרבי]] מהו הטעם לקביעת זמן התפילה ב-770 בשעה 10 דווקא, הרבי השיב לו שתי תשובות, כשהתשובה השניה שהשיב לו הרבי היא שהיות ואצל הרבי הריי"צ הייתה תפילה בשעה 10, וידוע הכלל של "הואיל ונפיק" הרי לכן אין ברצונו לשנות זאת{{הערה|קובץ פניני העשור תש"מ-נ עמ' 20.}}. * בנוגע לקיצוץ פאות הראש שלא יגדלו ארוכות. במכתב לרב יאלעס כותב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח"כ עמ' יו"ד.}} הרבי שהיות ומפורש שהאריז"ל היה חותך את הפאות ומקצרם במספריים והרי "הואיל ונפיק" (וכ"ש כאן שאין זה רק דיבור אלא מעשה), לכן נוהגים חסידי [[חב"ד]] בקיצור הפאות. * בנוגע לאי אמירת 'ושמרו' לפני תפילת שמונה עשרה של קבלת שבת, במכתב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח' י"ז עמ' רכא.}} כותב [[הרבי]] לא' מאנ"ש שכתב לו שנוהג הוא להגיד 'ושמרו', שבתימהון הוא שומע שאומר 'ושמרו' שזהו היפך ממנהג אנ"ש בדורי דורות, וגם ע"פ הנגלה מבהילה ההנהגה שנוהג ההיפך מרבו, ע"פ מאמר רז"ל ד'הואיל ונפיק'. * בנוגע לאי לבישת פתיל תכלת בציצית כמנהג בית ראדזין, כותב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח' י"ז עמ' רלב.}} הרבי שהיות וכשיצא חידוש זה הרי רבותינו נשיאנו לא קיבלוהו, ויש את הכלל ש'הואיל ונפיק' לכן אין מנהג חסידי חב"ד ללבוש פתיל תכלת. * בנוגע למנהג הכללי לירד לפני התיבה בשבת שלפני ה[[יארצייט]], כותב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח"כ עמ' רלו.}} הרבי שאין מנהגנו בזה, ובמיוחד ש'הואיל ונפיק' והרי רבותינו נשיאנו לא נהגו בזה. * בנוגע להדלקת [[נר חנוכה]] בתוך הבית דווקא כמנהג [[רבותינו נשיאנו]]{{הערה|[[לקוטי שיחות]] ח"ה עמ' 456.}}. * בנוגע להחשש מהלינה במלון של גוי. כותב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח' י"ח עמ' תנח.}} הרבי שהיות שראינו שרבותינו נשיאנו כן נהגו בזה הרי אין כל חשש וידוע ש'הואיל ונפיק'. * בנוגע לאי לבישת טלית אצל הבחורים היורדים לפני התיבה, כותב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח' י"ט עמ' רמט.}} הרבי שהיות ויש הוראה מרבותינו נשיאנו שאין השליח ציבור מתעטף בטלית והרי 'הואיל דנפיק', לכן אין נוהגים כך. * בנוגע למנהג חב"ד בהגבהת הספר תורה שלא להתיישב עם הספר תורה פתוח, כותב{{הערה|[[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]] ח' י"ט עמ' רפא.}} הרבי דברים נפלאים במעלת ההנהגה דווקא איך שנוהגים בבית הכנסת של ה[[רבי]] בגלל ש'הואיל ונפיק': "אף שבוודאי בעל הפסק-דין עצמו, רב כהנא, לא הידר שיהיה דווקא תרי וחד, אלא רק דנפיק מפומיה, ולכן על תלמידו להדר לנהוג מתאים לדבריו, שבזה מתבלטת השייכות. וכל-שכן בנידון-דידן, עניין שבפועל". * '''שלא ללמוד כלל''' מהנהגות אחרים (אפילו רבנים) שאינן כהוראת רבותינו, כיוון שאינן "כרמי שלי", "ואנחנו אין לנו אלא ה' אחד וכהן גדול אחד"{{הערה|[[התוועדויות]] תשד"מ ח"ג עמ' 2077.}}! * טבילת ה[[מצה]] ב[[אחרון של פסח]] (בחו"ל) בכל מאכל ומאכל{{הערה|לקו"ש חלק כ"ב, שיחה לימים אחרונים של חג הפסח.}} כמנהג [[בית הרב]]{{הערה|ספר השיחות תש"ב עמ' 105.}}. ==קישורים חיצוניים== *[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=1249&CategoryID=495 מאמר הסוקר את הנושא בתורתו של הרבי] באתר של [[צאגו"ח באה"ק]]. *[https://chabad.info/beis-medrash/638831/ להורדה: ליקוט שיחות ומכתבים בענין תנועת צדיק] {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:מנהגים]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף