עריכת הדף "
חסידות ביאלא
" (פסקה)
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
== החסידות כיום == לאחר פטירתו של רבי יחיאל יהושע בכ"א [[שבט]] [[תשמ"ב]], מינו החסידים את בנו הצעיר ר' בצלאל שמחה מנחם בן ציון להמשיך ולמלא את מקומו. ההכתרה בוצעה ע"פ החלטת רוב החסידים, ונחתמה באיגרת ההכתרה ע"י 70 מזקני החסידות. במקביל היה מכהן גם כרב ואב"ד לוגאנו שבשוויץ. רבי בן ציון התפרסם בעיקר בזכות עשרות רבות של ספריו וחיבוריו התורניים הנקראים בשם ספר 'מבשר טוב', ומרכזי החסידות שבהנהגתו, הפזורים בכל הריכוזים החרדיים ב[[ארץ ישראל]]. רבי מנחם בן ציון נפטר ב[[ב' אייר]] [[תשפ"ד]]{{הערה|{{קישור חבד און ליין|162349|נפטר זקן אדמו”רי מועצת אגו”י, האדמו”ר מביאלא זצ”ל||ב' אייר תשפ"ד}}}}, את מקומו ממלא בנו הרב יצחק יוסף דוב רבינוביץ. בסידורים שבהוצאת 'מכון מגמ"ה' הוסיפו בנוסח ה"אני מאמין", בשם האדמו"ר רבי יחיאל יהושע מביאלא ש"אני מאמין באמונה שלימה כי כל התורה המצויה עתה בידינו הן תורת ה[[רשב"י]] ותלמידיו ותורת הבעל שם טוב ותלמידיו היא התורה הנתונה למשה רבינו עליו השלום". הוספה דומה יש גם ב"אני מאמין שכל דברי נביאים אמת". נכדים אחרים מרבי יחיאל יהושע התנגדו להוספה מכיון שלטענתם ההוספה שנאמרה על ידו ביידיש ב[[שמחת תורה]] לא נאמרה כנוסח קבוע כלל וכלל. כמו כן הוציא הרב [[משה יהודה לייב לנדא]] מכתב חריף השולל את ההוספה ולקריאתו הצטרפו [[שמואל וואזנר|הרב וואזנר]] ורבנים נוספים{{הערה|עיוני הלכות חלק ג', [[בני ברק]] [[תשס"ט]].}}. === ביאלא בני ברק === לאחר שלושה חדשים מפטירת האדמו"ר מביאלה בעל חלקת יהושע, מינו חלק מחשובי החסידים והמקורבים ל'חלקת יהושע' מחסידי ביאלה את בנו השלישי, רבי [[דוד מתתיהו רבינוביץ]] מביאלא (כ"ד [[כסלו]] [[תרפ"ט]] - כ"ה [[תשרי]] [[תשנ"ח]]), שאביו אמר עליו שהוא נקודת לבי (כעדותה של אמו הרבנית ע"ה). רבי דוד מתתיהו נודע בעבודת ה' מיוחדת מתוך התלהבות ומתיקות, היה מלחין נפלא בעל קול ערב והיה רוח אלוקים מרחפת על פניו. לאחר פטירתו הוכתר לאדמו"ר בנו השני רבי יעקב מנחם רבינוביץ (חתן רבי [[צבי הירש רוזנבוים]] מקרעטשניף) כאדמו"ר מביאלא בני ברק, כשלצידו מכהן אחיו הבכור רבי צבי יאיר שמואל כאב"ד החסידות. רבי יעקב מנחם חתם על [[פסק הדין שהרבי הוא מלך המשיח|פסק דין]] שהרבי הינו "[[בחזקת משיח]]". רבי אברהם הוכתר כאדמו"ר מאוסטרובא ופתח בית מדרש וישיבה "אור קדושים" בשכונת [[גבעת שאול]] שב[[ירושלים]], בנו רבי פנחס ירמיהו נפתלי הוכתר כאדמו"ר מביאלא בית שמש (חתן רבי אברהם גולדמן מזוועהיל זצ"ל), שאף הגיע אל הרבי ביום האחרון שקיבל קהל. והאח הצעיר, רבי אהרן שלמה רבינוביץ', הוכתר כאדמו"ר מביאלא - בורו פארק. חתנו של האדמו"ר, רבי זאב וולף קורנרייך, קיבל את בית המדרש בירושלים, שם פתח חסידות בשם שידלובצא. חתן נוסף הוא רבי יעקב הגר, האדמו"ר מסערט ויזניץ שליט"א בנו של רבי אליעזר הגר זצ"ל האדמו"ר הקודם מסערט ויזניץ (שנפטר [[כ' תמוז]] [[תשע"ה]]). === ביאלא רמת אהרן === לאחר תקופה נוספת נתמנה גם בנו של רבי יחיאל יהושע, רבי [[יעקב יצחק רבינוביץ]] כאדמו"ר מביאלא רמת אהרן (נפטר בערב [[ראש השנה]] [[תשע"א]]) רבי יעקב יצחק היה בקשר עם [[הרבי]]. לאחר פטירתו הוכתר בנו רבי ירחמיאל צבי רבינוביץ לאדמו"ר מביאלא רמת אהרן, בן נוסף הוא רבי [[ברוך שלמה רבינוביץ]] האדמו"ר מביאלא - הר יונה (מתגורר בבורו פארק). === ביאלא פשיסחא === בן נוסף של רבי יחיאל יהושע, הוא רבי [[ירחמיאל צבי יהודה רבינוביץ]] שמונה כאדמו"ר מביאלא פשיסחא (נפטר בו' ב[[טבת]] [[תשס"ד]]). גם רבי ירחמיאל צבי יהודה היה בקשר עם הרבי. לאחר פטירתו הוכתר בנו רבי רבי אלימלך לאדמו"ר מביאלא פשיסחא ופתח את בית מדרשו בעיר אשדוד. רבי אלימלך בא יחד עם אביו לרבי בשנת [[תש"נ]]. כמו כן, השתתף ב[[התוועדות]] [[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] בישיבת חב"ד חיפה{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=43109 חב"ד אינפו]}}. בנו השני רבי מנחם מנדל מכהן כאדמו"ר מפשיסחא, בית מדרשו בעיר בני ברק. אחד מבניו, רבי שמחה ב"צ, הוא מחבר הספר "פסקי תשובות" על משנה ברורה שמזכיר רבות את אדה''ז והרבי . צעיר בניו רבי משה, ממשיך לכהן כרב בית המדרש בבית מדרשו של אביו בהר נוף. הבן רבי ברוך מכהן כאדמו"ר מביאלא - לונדון, חתנו הוא רבי ישראל חיים וייס האדמו"ר מספינקא, בני ברק.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף