עריכת הדף "
תהלים כ"ט
" (פסקה)
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==בתורת החסידות== *'''כללות המזמור''' - ב[[סידור האריז"ל]] מופיעות כוונות רק ל'מזמור לדוד', וערב יום טוב שחל בערב שבת, מדלגים את שאר המזמורים מ'לכו נרננה' ועד למזמור זה, כיון שיש בו מעלה מיוחדת שדווקא על ידי אמירתו נעשית ההכנה השלימה לקבל את השבת, היות והוא מכוון כנגד יום השישי בשבוע{{הערה|לפני 'לכה דודי' יש 6 מזמורים, אחד כנגד כל יום, והמזמור השישי שהוא המזמור שלנו, מכוון כנגד היום השישי.}} שכל ענינו הוא הכנה לשבת, מה שמבטא גם את חשיבות ה[[הכנה למצווה]] שבפרטים מסויימים חשובה לא פחות מהמצווה עצמה. מזמור זה קשור גם עם ההכנת לבית המקדש, כפי שבא לידי ביטוי בסמיכות שלו{{הערה|ובכך שנכלל באותו שיעור יומי כפי שתיקן אדמו"ר הריי"צ.}} לפרק שלאחריו, 'מזמור שיר חנוכת הבית לדוד' ב[[בית המקדש השלישי]]{{הערה|שיחת שבת פרשת בא תשמ"א.}}. *'''הבו לה'''' - במזמור נאמר שלושה פעמים ביטוי זה, הרומז על ג' המוחין דחב"ד, שעל ידם נעשית ההשפעה על שבע המדות, הנרמזים בשבע הפעמים שמופיע הביטוי "קול ה'", כי המידות הם תולדות חב"ד, ועל ידי שניהם יחד מגיעים לגאולה, הרמוזה במזמור שלאחריהם{{הערה|ראו בקטע הקודם, ובמקור הנסמן בהערה שם.}}. *'''בהדרת קודש''' - הגמרא{{הערה|מסכת ברכות ריש פרק ה'.}} מנסה ללמוד את החיוב להתפלל מתוך כובד ראש מכמה פסוקים, ביניהם הפסוק הזה, אותו דורשת הגמרא ב[[חילופי אותיות]], 'בחרדת קודש'. והביאור על פי פנימיות, שלדעת ריב"ל לא מספיק הביטול וההכנעה בזמן התפילה, אלא צריך שהביטול יחדור בכל מציאות האדם כך שמלבד היראה תהיה גם חרדה, שענינה [[יראת בושת]]{{הערה|לקוטי שיחות חלק ל"ד עמוד 67 ואילך.}}. *'''ה' למבול ישב וישב ה' מלך לעולם''' - הישיבה מורה על המשכת האלוקות לעולם הזה התחתון, לעומת 'עמידה' המורה על האלוקות כפי שלמעלה מהעולמות, והדגשת הפסוק היא שכשם שבזמן ה[[מבול]] היה ה' לבדו וכל המציאות נמחתה, כך גם לאחר המבול שיש את מציאות העולם והשפעת הקב"ה בעולמות היא באופן של השפלה וירידה - אין עוד מלבדו{{הערה|מאמר ד"ה 'ואתה ברחמיך הרבים' תשי"ז.}}. *'''ה' עוז לעמו יתן ה' יברך את עמו בשלום''' - חז"ל אומרים 'אין עוז אלא תורה', ובלימוד התורה יש שקלא וטריא וסברות שונות, ועבור ההכרעה צריך תוקף ועוז להתגבר על הנטיות השונות של השקלא וטריא, ולאחר ההכרעה, כל הדעות מסכימות ומודות שכך היא ההלכה ואזי נעשה 'שלום' אמיתי בין כל הדעות{{הערה|לקוטי שיחות חלק כ"א עמוד 112.}}. והשם הוי' הראשון הוא כנגד ה'עוז' שניתן לבני ישראל בשעת מתן תורה, והשם הוי' השני הוא הנתינת כח לשלום שישרה בבני ישראל גם לאחר מתן תורה, שיכול לפעול על היצר הרע{{הערה|שיחת י"ט כסלו תשכ"ב.}}, ופסוק זה הוא סיום הש"ס (במשנה), שהשלום שנעשה על ידי התורה פועל לא רק במי שלומד, אלא גם ובעיקר בין העולם והקב"ה, כי על ידי מתן תורה נעשה חיבור בין עליונים ותחתונים{{הערה|ספר השיחות תשנ"ב חלק ב' עמוד 488.}}, וגם בין בני ישראל ואומות העולם{{הערה|לקוטי שיחות חלק ח' עמוד 349, שיחת שבת פרשת פנחס י"ט תמוז תשל"ו.}}.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף