עריכת הדף "
יהדות ספרד
" (פסקה)
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
===התפתחות השליחות=== הרב [[שלמה יהודה לייב אליעזרוב]] נשלח על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] לסמרקנד, מונה לרב העיר ופעל רבות לחיזוק היהדות המסורתית במגוון תחומים{{הערה|ראה ב[[תולדות חב"ד בארץ הקודש]]}}. כאשר כיהן כרבה של סמרקנד, ביקש להזדהות עם הקהילה הבוכרית המקומית, ובחר לו שם משפחה בוכרי - אליעזרוב - היינו בן אליעזר. והשם הזה נשאר כל ימיו. הפוסק הגדול הרב [[חיים נאה]] (אחיין הרב אליעזרוב) נשלח בצעירותו על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] לסמרקנד, שם לימד נערים ומבוגרים, וחיזק את מצב היהדות. מלבד זאת חיבר את ספר [[שנות חיים]] ובו דיני ומנהגי הנחת תפילין. הספר כתוב ב[[עברית]] ובוכרית{{הערה|ראה בספר תולדותיו [[נודע בשיעורים]]}}. הגרא"ח נאה פעל רבות בקרב יהדות בוכרה הן בארץ המוצא והן בארץ הקודש, אבל הוא עצמו נולד בחברון עיר הקודש, להוריו הרב מנחם מענדל והרבנית מוסא (ע"ש אדמו"ר ההצמח צדק ורעייתו הרבנית חיה מושקא), אשר שניהם נולדו בעיירה הרוסית קאליסק. ומדוע ומתי לבש בגדים בוכריים? כאשר שהה בשליחות בברכת אדמו"ר הרש"ב, בסמרקנד ופעל רבות בקרב היהודים הבוכרים, ובתקופה זו בלבד לבש בגדים בוכריים, ולבושיו הרגילים בהם לבש רוב שנותיו, היו לבושים ירושלמים מסורתיים. ביום חול – מגבעת עגולה וחליפה כהה ארוכה, ואילו בשבת שטריימל ומעיל פסים ארוך, מה שמכונה בעגה הישראלית טיפוסית "זברה". ולא רק לבוש בוכרי ידע ללבוש, אלא בזמן הקצר בו שהה בסמרקנד, למד את השפה הבוכרית על בוריה, וגם למד לקרוא בתורה בטעמים בוכרים, ובאלו השתמש בתקופת כהונתו כרבה של שכונת הבוכרים בירושלים, ואף בהזדמנות נדירה בעת שבתו כספרא דדיינא ב'עדה החרדית', הוסיף כמה שורות בבוכרית לפנית הבד"צ אל אחד מגדולי רבני בוכרה{{הערה|[https://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=62845 הפוסק בלבוש בוכרי] {{אינפו}}}}. הרב [[שמחה גורודצקי]] נשלח על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]] לסמרקנד, שם פעל רבות ללמד יהדות וחסידות, חרף הדיכוי הקומוניסטי. יסד "[[תלמוד תורה]]" גדול וגם יסד קיבוץ של צעירים מבני עשרים ומעלה שכונה בשם "תפארת בחורים" ולמדו בו כמאה וחמשים תלמידים. המוסד התפתח מאוד ולמדו בו כאלף תלמידים, עליהם עומדים עשרים וחמשה מלמדים, תלמידי חכמים מאנשי המקום. פעל בעיר עד למלחמת העולם השנייה, כאשר במהלך שליחותו הוא גם ישב במאסר{{הערה|[[יהדות הדממה]] חלק א' פרק הרב שמחה גורודצקי}}.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף