עריכת הדף "
אברהם אלקנה כהנא שפירא
" (פסקה)
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==קשריו עם חסידות חב"ד והרבי== [[קובץ:רבנים עם מרדכי אליהו.jpg|שמאל|ממוזער|ביקר רבני ועסקי חב"ד אצל הרבנים הראשיים בהוראת [[הרבי]] ([[חשוון]] [[תשמ"ו]]). בתמונה (מימין לשמאל): הרב [[יצחק יהודה ירוסלבסקי]], הרב [[זושא וילימובסקי]], הרב [[לוי ביסטריצקי]], הרב [[משה אשכנזי]], הרב [[יוסף יצחק וילשנסקי]], הרב [[מרדכי אליהו]], הרב אברהם שפירא, הרב יוסף גליקסברג רבה של [[גבעתיים]]. מאחור עומד (ימין) הרב [[ברק'ה וולף]].]] בראיון ל[[שבועון כפר חב"ד]]{{הערה|גליון 123}} סיפר הרב שפירא על הקשר הראשוני שלו לחסידות חב"ד: {{ציטוטון|אני למעשה ממשפחת "מתנגדים", אולם בין חברי בישיבות היו חסידים רבים והאווירא בנינו הייתה נעימה מאוד. בציבור התלמידים חכמים בירושלים לא היה משהו מפריד. משום כך בילדותי כששנים רבות גרתי בשכונת בית ישראל, המתייחס עם אבא ז"ל להתפלל פעמים תכופות בבית כנסת חב"ד שבשכונה, ושם זכיתי להכיר רבנים גאונים ואנשי ציבור מחסידי חב"ד והייתי מיודד אתם מאוד. החסידות הצליחה יותר להחזיק את הנוער בריאת שמיים.. מאחר שירושלים היא עיר של לימוד התורה והיא מלאה תלמידי חכמים ואף פעם לא היה מורגש בה התנגדות מיוחדת לחסידות שהרי תלמידי חכמים מרבים שלום בעולם}}. בתקופת כהונתם של הרבנים הראשיים הרב שפירא והרב [[מרדכי אליהו]] התקיימו ביקורים רשמיים של הרבנים יחד עם חברי הפמליה שלהם אצל רבני אמריקה, כשגולת הכותרת של הביקור הייתה ה[[יחידות]] של הרבנים בחדרו של הרבי. הביקור הראשון שהתקיים ב[[א' כסלו]] [[תשמ"ד]] החל בשעה אחת בלילה, והרבנים שהו אצל הרבי יחד עם תשעת חברי הפמליה שלהם במשך כשעתיים, כשנושא הדיבור העיקרי היה סביב ההכרח בלימוד [[פנימיות התורה]], שנותנת אלת הכח להתגבר על הנסיונות הקשיים והפיתויים שהעולם מציע{{הערה|נושאים נוספים שדוברו היה; היציאה לחו"ל של "ויצא יעקב" ירידה לצורך עליה. דברי [[רש"י]] "הנשיא הוא הכל" ולשון [[הרמב"ם]] "לב כל קהל ישראל". [[ענווה]] ותוקף במשה רבנו. דחית הדעה האומרת שלמשה רבנו מצד תולדתו היה טבע בלתי רצוי. הפלאת הענין שהבית נתמלא אורה כשנולד. ביאור החסידות עה"פ "כי מן המים משיתיהו". בתורה לא קיים מושג של "דמוקרטיה". משיח אתא לאתבא צדיקיא בתיובתא. אמירת ו[[וידוי]] אצל צדיקים מצד הערבות לכלל ישראל. למי שייכים מנהגי האריז"ל. אם מותר לשנות מנוסח אשכנז לספרד. אם מותר ליחיד להתפלל בנוסח שלו כשנמצא בביכ"נ אחר. סיום ספר ה"עץ חיים" בענין גלות וקליפות אף על פי שצריך "לסיים בדבר טוב". ביאור לשון חז"ל "תורה שלמד אדם ב[[עולם הזה]] הבל היא לגבי תורתו של משיח". מעלת קיבוצם של יהודים "בזעקיך יצילוך קיבוציך". הצפיה למשיח באופן של "לישועתך קוינו כל היום" ממש. דיון בדברי ה"בן איש חי" שלעת"ל יקריבו את כל הקרבנות של מוספי ר"ח שעברו כבר. נשיאת כפים בחו"ל. ביאור הענין ד"ישא הוי' פניו אליך". החסרון בזמננו באופן הלימוד בישיבות שלא מספיקים הרבה בכמות.}}. לסיום ביקש הרבי שרצונו לדבר עם הרבנים ביחידות. הנוכחים יצאו והרבנים שהו במחיצת הרבי כארבעים וחמש דקות נוספות בהם שוחח עימם הרבי בענייני "הנהגה" והעניק את עצותיו{{הערה|הרב מרדכי אליהו בראיון ל[[שבועון כפר חב"ד]] מחודש טבת תשד"מ - גליון 123}} דברי הרבי עסקו בכל שטחי חיזוק הדת ושמירתה כשהרבי עובר מנושא לנושא (כגון: טהרת המשפחה, כשרות וחינוך) כשהוא מתעכב באופן מעשי על כל אחד מהם{{הערה|הרב אברהם שפירא בגליון כפר חב"ד הנ"ל}}. בסיום היחידות ליווה אותם הרבי עד לפתח הפרוזדור ב-[[770]]. בראיון ל[[שבועון כפר חב"ד]] אחרי הביקור שח הרב שפירא שראה חובה לעצמו לבקר אצל הרבי בהיותו גדול בישראל וסיפר כי זאת הייתה חוייה מיוחדת במינה עבורו שזכה להיפגש עם הרבי שהינו מגדולי התורה שבדור{{הערה|גליון הנ"ל}}. ב[[כ"ז אדר ב']] [[תשמ"ו]] התקיים ביקור נוסף בסמיכות ל[[חג הפסח]], והרבי דרש מהרבנים הראשיים שיארגנו ערכים שולחנות 'ליל הסדר' ציבוריים ברחובה של עיר ביוזמת הרבנות הראשית{{הערה|נושאים נוספים שנידונו במהלך השיחה: ביאור הלשון "מבטלין ת"ת למקרא מגילה". [[אחשורוש]] [[מלך]] [[חכם]] או מלך טיפש היה. "לב מלכים ביד ה'" האם אין למלך [[בחירה חופשית]]. מצות זכירת [[עמלק]] מוטלת על כל יחיד, ומחיית [[עמלק]] בעיקר על המלך שהוא צריך לעשות ולצוות הציבור על זה. חילוקי [[מנהג]]ים בקריאת הפטרת [[פרשת זכור]]. [[אהבת ישראל]] של [[שמואל הנביא]] ביחסו ל[[שאול]]. מסמך [[גאולה]] לגאולה. ביאור דברי [[חז"ל]] ש[[בני ישראל]] [[ברית מילה|מלו]] באותו הלילה של [[יציאת מצרים]] והרי מילה צריכה להיות ביום דוקא. אם שייך לומר שבני ישראל נימנו על הפסח של [[משה רבנו]]. ביאור דברי חז"ל על מה שאמר משה רבנו "כחצות". האם שייך לומר שבזמן [[יציאת מצרים]] כבר הייתה [[קדושה]] ב[[ירושלים]]. איך בנה [[אברהם]] [[מזבח]] ב[[הר המוריה]] שהיה שייך אז לכנענים. ביאור נוסח ה[[הגדה]] של [[הרמב"ם]] "בבהילו יצאנו ממצרים". לעתיד לבוא "לא במנוסה תצאו". הפלא בכך שהיהודים ראו את כליו של המצרי בזמן של "וימש חושך". האם הגיע משה רבנו למדריגת שער הנו"ן. הפלאת הענין ש"עוללים ויונקים" ראו את ה[[שכינה]] ב[[קריעת ים סוף]]. התחזקות בתקנת לימוד הרמב"ם.}}. וב[[י"א אייר]] [[תשמ"ט]], בו דובר, בין היתר, על הצורך והנחיצות שבהוצאת פסק דין על כך שמשיח צריך לבוא מיד{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=38178 "יש צורך לפסוק שהמשיח צריך לבוא"]{{וידאו}}.}}. למעשה, נמנע הרב שפירא באותו מעמד מפסק-הדין, למרות פניית הרב מרדכי אליהו אליו: "הרי יש כאן שלושה"... לימים סיפר בנו הרב יעקב אלעזר, בביקורו בבית חב"ד בבלקן: "בדרך חזרה שאלתי את אבי מדוע הוא השתמט, אך הוא ענה לי קצרות: הרבי לא יכול לדון בזה... נבהלתי לרגע. למה רומזים דבריו, אך הוא ענה לי ספק בחיוך ספק ברצינות: בפסק-דין על משיח, משיח לא יכול להיות בין הדיינים..."{{הערה|'''הפנסאים''' גליון 8, מרחשון [[ה'תשע"ז]], [[מכון ממ"ש]], עמוד 12}}. לאחר הביקור בתשמ"ו התגייסו הרב [[מרדכי אליהו]] והרב שפירא לפעול לקידום הצעת הרבי בנושא עריכת הסדרים הציבוריים, ומייד לאחר חזרת לארץ קיימו אסיפה בהשתתפות רבני חב"ד כדי להתייעץ כיצד להביא את יישומה לידי פועל. הרב שפירא היה תומך נלהב ב[[תקנת לימוד הרמב"ם]] של הרבי, השתתף מספר פעמים ב[[סיום הרמב"ם|מעמדי הסיום]] שהתקיימו בארץ הקודש, ונשא דברים בגודל חשיבותה של התקנה. כמו כן, הרב שפירא תמך בדעתו של הרבי בנושא [[שלימות הארץ]], והצטרף פעמים רבות לקריאה לשמור על הבעלות היהודית בשטחי ארץ ישראל, ולהימנע ממסירת שטחים תמורת שלום מדומה. לקראת כינוס השלוחים במדינות חבר העמים שהתקיים בשנת [[תשנ"ב]] לאחר קריסת מסך הברזל של [[ברית המועצות]], שיגר מכתב ברכה בו כתב: {{ציטוטון|ברכותי לכנס של הרבנים החשובים המתמסרים לעבודת הקודש בחבר העמים. יש יחוד בפעולותיהם של רבני חב"ד במדינות אלו, שכן בימי הרעה והגזירות הנוראות שם על החיים היהודיים, פעלו רבני חב"ד ועסקניהם ב[[מסירות נפש]] לשמור את משמרת הקודש. וכיום שהייתה הרוחה, ממשיכים לקרב וללמד דעת ה' את הנידחים והאובדים ולהשיבם אל איתן התורה. והריני כופל ברכה לכנס הנכבד, שיזכו להגדיל תורה ולהאדירה ולקרב את ישראל לאביהם שבשמים}}{{הערה|נדפס בבטאון 'מחיל אל חיל' של אגודת הרבנים למדינות חבר העמים, עמוד 6.}}. בשנת תשנ"ה השתתף בכתיבת קובץ תורני לכבוד הרבי{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=30504&st=&pgnum=394&hilite= אור עולם עמוד 394], בהוצאת מכון ליובאוויטש שעל ידי צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש, תשנ"ה (חלק ב').}} וכן נתן מספר הסכמות לספריהם של חסידי חב"ד, ביניהם לספריו של הרב [[שלום דובער וולפא]], ולספרו של הרב [[אלתר אליהו פרידמן]] "וכיפר אדמתו עמו"{{הערה|צפת, תשמ"ז.}}.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף