עריכת הדף "תהלים ב'"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 3: | שורה 3: | ||
| רוחב = 35% | | רוחב = 35% | ||
|כותרת= תהלים ב' {{ש}}לָמָּה רָגְשׁוּ גוֹיִם וּלְאֻמִּים יֶהְגּוּ רִיק | |כותרת= תהלים ב' {{ש}}לָמָּה רָגְשׁוּ גוֹיִם וּלְאֻמִּים יֶהְגּוּ רִיק | ||
| תוכן = | | תוכן = | ||
'''א | '''א''' לָמָּה רָגְשׁוּ גוֹיִם וּלְאֻמִּים יֶהְגּוּ רִיק.{{ש}} | ||
'''ב''' יִתְיַצְּבוּ מַלְכֵי אֶרֶץ וְרוֹזְנִים נוֹסְדוּ יָחַד עַל ה' וְעַל מְשִׁיחוֹ.{{ש}} | |||
'''ב | '''ג''' נְנַתְּקָה אֶת מוֹסְרוֹתֵימוֹ וְנַשְׁלִיכָה מִמֶּנּוּ עֲבֹתֵימוֹ.{{ש}} | ||
'''ד''' יוֹשֵׁב בַּשָּׁמַיִם יִשְׂחָק אֲדֹנָי יִלְעַג לָמוֹ.{{ש}} | |||
'''ג | '''ה''' אָז יְדַבֵּר אֵלֵימוֹ בְאַפּוֹ וּבַחֲרוֹנוֹ יְבַהֲלֵמוֹ.{{ש}} | ||
'''ו''' וַאֲנִי נָסַכְתִּי מַלְכִּי עַל צִיּוֹן הַר קָדְשִׁי.{{ש}} | |||
'''ד | '''ז''' אֲסַפְּרָה אֶל חֹק ה' אָמַר אֵלַי בְּנִי אַתָּה אֲנִי הַיּוֹם יְלִדְתִּיךָ.{{ש}} | ||
'''ח''' שְׁאַל מִמֶּנִּי וְאֶתְּנָה גוֹיִם נַחֲלָתֶךָ וַאֲחֻזָּתְךָ אַפְסֵי אָרֶץ.{{ש}} | |||
'''ה | '''ט''' תְּרֹעֵם בְּשֵׁבֶט בַּרְזֶל כִּכְלִי יוֹצֵר תְּנַפְּצֵם.{{ש}} | ||
'''י''' וְעַתָּה מְלָכִים הַשְׂכִּילוּ הִוָּסְרוּ שֹׁפְטֵי אָרֶץ.{{ש}} | |||
'''ו | '''יא''' עִבְדוּ אֶת ה' בְּיִרְאָה וְגִילוּ בִּרְעָדָה.{{ש}} | ||
'''יב''' נַשְּׁקוּ בַר פֶּן יֶאֱנַף וְתֹאבְדוּ דֶרֶךְ כִּי יִבְעַר כִּמְעַט אַפּוֹ אַשְׁרֵי כָּל חוֹסֵי בוֹ.{{ש}} | |||
'''ז | |||
'''ח | |||
'''ט | |||
'''י | |||
'''יא | |||
'''יב | |||
}} | }} | ||
'''תהלים ב'''' הוא המזמור השני בספר | '''תהלים ב'''' הוא המזמור השני בספר [[תהלים]]. עיקר המזמור הוא דברי תוכחה ל[[גויים]] והבטחה ל[[מלך המשיח]]. | ||
וכן בו{{הערה|ע"פ הפתיח למזמור | וכן בו{{הערה|ע"פ הפתיח למזמור}} מדבר המשורר לכל אדם שלא יתחכם על מידותיו של הקב"ה, ואם יש לאדם איזו [[שמחה]] שיהיה ברעדה (יראה) כדי שלא יגרמו חטאיו ויהיה היפך השמחה. | ||
==תוכן המזמור== | ==תוכן המזמור== | ||
'''פסוקים א'-ג':''' ניסיון הגויים למרוד בה' ובמשיחו, '''פסוקים ד'-ו':''' תגובת ה' להתנהגות הגויים, '''פסוקים ז'-ט':''' התיחסות ה' אל משיחו ומילוי משאלותיו, '''פסוקים י'-י"ב:''' התראה למלכי הגויים לעבוד את ה' פן יענשו. | |||
ב[[גמרא]]{{הערה | ב[[גמרא]]{{הערה|סוכה נ"ב א', וכן בראשית רבה מ"ח ח}} הובא שהפסוק "בְּנִי אַתָּה אֲנִי הַיּוֹם יְלִדְתִּיךָ" מתייחס על [[מלך המשיח]] ככתוב בהמשך המזמור "שְׁאַל מִמֶּנִּי וְאֶתְּנָה גוֹיִם נַחֲלָתֶךָ..." וכשמשיח רואה את [[משיח בן יוסף]] נהרג אז אומר הוא לה' איני מבקש אלא חיים ועונה לו ה' כבר ניבא עליך דוד שנאמר "חַיִּים שָׁאַל מִמְּךָ נָתַתָּה לּוֹ אֹרֶךְ יָמִים, '''עוֹלָם וָעֶד'''". | ||
וגם מוכח מהפסוק עצמו{{הערה|רש"י שם. יהל אור במקומו | וגם מוכח מהפסוק עצמו{{הערה|רש"י שם. יהל אור במקומו}} שב[[ימות המשיח]] ה' יגלה (="ילידיתיך" שענין הלידה הוא גילוי ההעלם) לכל העמים שישראל הם בניו ("בני אתה"). | ||
כשמתבוננים בפירושו של מזמור זה מוצאים דבר נפלא{{הערה|תנא דבי אליהו רבה י"ח י' | כשמתבוננים בפירושו של מזמור זה מוצאים דבר נפלא{{הערה|תנא דבי אליהו רבה י"ח י'}}: הקב"ה מבטיח ל[[דוד המלך]] (וכן הכוונה לשאר הצדיקים), שכל מה שיבקש ("עד אפסי ארץ"!) יביא לו מיד. | ||
==חז"ל על הפרק== | ==חז"ל על הפרק== | ||
===שאל ממני ואתנה גויים=== | |||
*שנו רבותינו, משיח שעתיד להיגלות במהרה בימינו אומר לו הקב"ה שאל מה אתה מבקש ואני אתן לך שנאמר:{{הערה|בפרק זה פסוק ח'.}} "שאל ממני", כיון שראה [[משיח בן יוסף|שמשיח בן יוסף]] נהרג אמר לפניו רבש"ע איני מבקש ממך אלא חיים, אמר לו ה' כבר התנבא עליך דוד אביך שתבקש זאת שנאמר:{{הערה|נ"ב ע"ב.}} חיים שאל ממך נתת לו אורך ימים עולם ועד.{{הערה|[[ילקוט שמעוני]].}}(מכאן אנו רואים שהרבי שהוא משיח חי וקיים בגוף גשמי) | |||
===וגילו ברעדה=== | ===וגילו ברעדה=== | ||
*במקום | *במקום גילה שם תהיה רעדה, מכאן שאין עומדים להתפלל אלא מתוך כובד ראש.{{הערה|ברכות ל' ע"ב.}} | ||
*כתוב אחד אמר עבדו את ה' ביראה וכתוב אחר אמר עבדו את ה' בשמחה, איך אפשר לעשות את שניהם ביחד? אלא כשאדם כאדם עומד בתפילה יהיה שמח שעובד לה' שאין כמותו בעולם, ואל תהי נוהג בפני בקלות ראש אלא ביראה. | *כתוב אחד אמר עבדו את ה' ביראה וכתוב אחר אמר עבדו את ה' בשמחה, איך אפשר לעשות את שניהם ביחד? אלא כשאדם כאדם עומד בתפילה יהיה שמח שעובד לה' שאין כמותו בעולם, ואל תהי נוהג בפני בקלות ראש אלא ביראה. | ||
*וגילו ברעדה, מפרש ר' אחא: כשתבוא השעה שכתוב בה "רעדה אחזה חנפים", ישראל שעובדים להקב"ה הם גלים ושמחים, לכן כתוב וגילו ברעדה{{הערה|[[ילקוט שמעוני]].}} | *וגילו ברעדה, מפרש ר' אחא: כשתבוא השעה שכתוב בה "רעדה אחזה חנפים", ישראל שעובדים להקב"ה הם גלים ושמחים, לכן כתוב וגילו ברעדה.{{הערה|[[ילקוט שמעוני]].}} | ||
==הרבי על הפרק== | ==הרבי על הפרק== | ||
שורה 54: | שורה 42: | ||
א. ההוראה מהפסוק "למה רגשו גויים ולאומים יהגו ריק"{{הערה|בפרק זה פסוק א'.}} היא שאין להתפעל מהגויים, כי הם בבחינת ריק והקב"ה מכניס בהם פחד ובהלה -"אז ידבר אליו '''באפו ובחרונו יבהלמו'''"{{הערה|בפרק זה פסוק ה'.}} ובמילא אין לחשוש מהם. | א. ההוראה מהפסוק "למה רגשו גויים ולאומים יהגו ריק"{{הערה|בפרק זה פסוק א'.}} היא שאין להתפעל מהגויים, כי הם בבחינת ריק והקב"ה מכניס בהם פחד ובהלה -"אז ידבר אליו '''באפו ובחרונו יבהלמו'''"{{הערה|בפרק זה פסוק ה'.}} ובמילא אין לחשוש מהם. | ||
וכפי שהיה בימי [[חזקיהו המלך|חזקיהו]]{{הערה|ישעיה ל"ז ב'.}} שסנחריב כבש את כל ארץ ישראל, וירושלים נשארה שארית הפליטה, | וכפי שהיה בימי [[חזקיהו המלך|חזקיהו]]{{הערה|ישעיה ל"ז ב'.}} שסנחריב כבש את כל ארץ ישראל, וירושלים נשארה שארית הפליטה, ו[[חזקיהו המלך|חזקיהו]] כמלך ישראל ידע שמוטלת עליו האחריות לשלום כאו"א לא התפעל מהם ואמר שלא צריך לעשות כלום, כי הקב"ה יטפל בהם. וגם ששבנא ובית דינו חלקו עליו חזקי' נשאר בדעתו ואמר "אני ישן על מיטתי" והקב"ה יטפל בהם, וכך היה "ויצא מלאך ה' ויכה במחנה אשור מאה ושמונים וחמישה אלף וישכימו בבוקר והנה כולם פגרים מתים"{{הערה|ישעיה ל"ו.}}. | ||
וכל זה הוא עשה בגלל שידע שבוא "על הוי' ועל משיחו" (וה' רצה לעשות את חזקיה משיח), ועל כללות עם ישראל העם הנבחר, כנאמר "אתה בחרתנו מכל העמים", ושהובטח להם ש"כל הנוגע בהם כאילו נוגע בבת עינו"{{הערה|גיטין נ"ג, א\ב"ר כ',ו'.}}. ולכן היה בביטחון גמור בה' שיטפל בהם והוא לא צריך לעשות כלום. | וכל זה הוא עשה בגלל שידע שבוא "על הוי' ועל משיחו" (וה' רצה לעשות את חזקיה משיח), ועל כללות עם ישראל העם הנבחר, כנאמר "אתה בחרתנו מכל העמים", ושהובטח להם ש"כל הנוגע בהם כאילו נוגע בבת עינו"{{הערה|גיטין נ"ג, א\ב"ר כ',ו'.}}. ולכן היה בביטחון גמור בה' שיטפל בהם והוא לא צריך לעשות כלום. | ||
שורה 62: | שורה 50: | ||
ב. ואם תמצי לומר שכל זה היה בדורו של חזקיה והי' ראוי לכאלו ניסים, אבל בזמן שאין לנו בית המקדש ומיום ליום נעשה יותר חשוך בגלות, מי אמר שהנהגה כזאת מתאימה? | ב. ואם תמצי לומר שכל זה היה בדורו של חזקיה והי' ראוי לכאלו ניסים, אבל בזמן שאין לנו בית המקדש ומיום ליום נעשה יותר חשוך בגלות, מי אמר שהנהגה כזאת מתאימה? | ||
על זה בא המענה וההוראה מהפרק{{הערה|פסוק ח'.}} "שאל ממני ואתנה גויים נחלתך" שהקב"ה רוצה שיבקשו ממנו "נחלת גויים" ונכלל בזה לא רק ארץ ישראל לגבולתיה אלא כל נחלת גויים, ואזי "ואתנה" וגו' | על זה בא המענה וההוראה מהפרק {{הערה|פסוק ח'.}} "שאל ממני ואתנה גויים נחלתך" שהקב"ה רוצה שיבקשו ממנו "נחלת גויים" ונכלל בזה לא רק ארץ ישראל לגבולתיה אלא כל נחלת גויים, ואזי "ואתנה" וגו' | ||
ואם יטענו כלפיהם "לסטים אתם שכבשתם לכם ארצות שבעה גויים"{{הערה|פרש"י בראשית א, א.}} צריכים לענות "כל הארץ היא של הקב"ה ונתנה לאש ישר בעיניו, וברצונו נתנה להם וברצונו נטלה מהם ונתנה לנו". | ואם יטענו כלפיהם "לסטים אתם שכבשתם לכם ארצות שבעה גויים"{{הערה|פרש"י בראשית א, א.}} צריכים לענות "כל הארץ היא של הקב"ה ונתנה לאש ישר בעיניו, וברצונו נתנה להם וברצונו נטלה מהם ונתנה לנו". | ||
שורה 70: | שורה 58: | ||
ובפרט שמשתדל שיהיה העינין של "היום אם בקולו תשמעו", וזה חודר בו גם שמתעסק במסע ומתן ואינו חושב ש"כוחי ועוצם יד עשה לי את החיל הזה"{{הערה|ואתחנן ח', י"ז.}} אלא הקב"ה עשה לו "את החיל" וע"י זה זוכה ל"אשרי כל חוסי בו" - לחסות בהקב"ה באופן של אשרי אושר וטוב בעולם הזה ובעולם הבא. | ובפרט שמשתדל שיהיה העינין של "היום אם בקולו תשמעו", וזה חודר בו גם שמתעסק במסע ומתן ואינו חושב ש"כוחי ועוצם יד עשה לי את החיל הזה"{{הערה|ואתחנן ח', י"ז.}} אלא הקב"ה עשה לו "את החיל" וע"י זה זוכה ל"אשרי כל חוסי בו" - לחסות בהקב"ה באופן של אשרי אושר וטוב בעולם הזה ובעולם הבא. | ||
וזוהי גאולה פרטית שמשפיעה על כלל ישראל, שגם אצלם תיהיה גאולה, ע"י משיח צדקינו בקרוב ממש{{הערה|משיחת פרשת נח [[תשל"א]].}} | וזוהי גאולה פרטית שמשפיעה על כלל ישראל, שגם אצלם תיהיה גאולה, ע"י משיח צדקינו בקרוב ממש.{{הערה|משיחת פרשת נח [[תשל"א]].}} | ||
===עבדו את הוי' ביראה וגילו ברעדה=== | ===עבדו את הוי' ביראה וגילו ברעדה=== | ||
א. בפסוק נאמר "עבדו את ה' ביראה" כיצד זה מתאים עם מה שכתוב{{הערה|תהילים ק', ב'.}} "עבדו את ה' בשמחה"? | א. בפסוק נאמר "עבדו את ה' ביראה" כיצד זה מתאים עם מה שכתוב{{הערה|תהילים ק', ב'.}} "עבדו את ה' בשמחה"? | ||
אך באמת בהמשך הפסוק כתוב "וגילו ברעדה", וענין בזה אכן צריך | אך באמת בהמשך הפסוק כתוב "וגילו ברעדה", וענין בזה אכן צריך ליהיות שמחה, אלא שהיא כלולה מענווה וביטול, כלשון הפסוק{{הערה|ישעי' כ"ט, י"ט.}} "ויספו ענווים בהוי' שמחה" | ||
והטעם בזה כי כאשר השמחה היא במורגש וללא הגבלה וללא ביטול וענווה, היא יכולה להביא לכמה דברים בלתי רצויים, ולכן עליה להיות יחד עם ענווה וביטול. | והטעם בזה כי כאשר השמחה היא במורגש וללא הגבלה וללא ביטול וענווה, היא יכולה להביא לכמה דברים בלתי רצויים, ולכן עליה להיות יחד עם ענווה וביטול. | ||
ב. אולם מהפסוק "ויספו ענווים בה' שמחה" נראה שעניין השמחה שהיא לא רק באה יחד עם ענווה וביטול אלה בגלל ענווה וביטול. | ב. אולם מהפסוק "ויספו ענווים בה' שמחה" נראה שעניין השמחה שהיא לא רק באה יחד עם ענווה וביטול אלה בגלל ענווה וביטול. | ||
ומבאר ע"ז [[אדמוה"ז]], שעניין הענווה אינו שאדם טועה בעצמו ואינו מקיר במעלותיו, אלא שיודע את מעלותיו ואעפ"כ אין זה גורם לו רגש של ישות ומציאות, כי אינם ב"כוחי ועוצם ידי"{{הערה|ואתחנן ח',י"ז.}} אלא נתנו לו מלמעלה באופן של מתנת חינם, ואילו היו ניתנים למישהו אחר היה מנצלם יותר ממנו, וכעת שניתנו לו כוחות אלא הוא בשמחה גדולה ושלימה | ומבאר ע"ז [[אדמוה"ז]], שעניין הענווה אינו שאדם טועה בעצמו ואינו מקיר במעלותיו, אלא שיודע את מעלותיו ואעפ"כ אין זה גורם לו רגש של ישות ומציאות, כי אינם ב"כוחי ועוצם ידי"{{הערה|ואתחנן ח',י"ז.}} אלא נתנו לו מלמעלה באופן של מתנת חינם, ואילו היו ניתנים למישהו אחר היה מנצלם יותר ממנו, וכעת שניתנו לו כוחות אלא הוא בשמחה גדולה ושלימה. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
שורה 86: | שורה 74: | ||
*[https://chabadlibrary.org/books/zz/yahel/2/1/index.htm יהל אור השלמות - תהלים פרק ב] | *[https://chabadlibrary.org/books/zz/yahel/2/1/index.htm יהל אור השלמות - תהלים פרק ב] | ||
{{מזמורי ספר התהלים}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תהלים|ב]] | [[קטגוריה:תהלים|ב]] |