פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
שלמה המלך
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
'''שלמה ה[[מלך]]''' היה בנו של [[דוד המלך]] והשלישי ל[[מלך|מלכי ישראל]]. שלמה היה החכם מכל האדם{{הערה|מלכים א ה, יא.}}, ובנה את בית המקדש הראשון. נקרא בשבעה שמות: שלמה, ידידיה, קהלת, בן יקה, אגור, למואל איתיאל{{הערה|אבות דרבי נתן סוף פרק ל"ט.}}. ==תולדות חיים== שלמה המלך נולד בשנת ב'תתקי"ב לאביו [[דוד המלך]], מאשתו [[בת שבע]]. לאחר הסתלקות אביו - דוד המלך, ב[[חג השבועות]] (שחל ב[[שבת]]) בשנת ב'תתקכ"ד, התמנה שלמה ל[[מלך]]. שלמה היה אז בגיל שתים עשרה שנה. בשנת ב'תתקכ"ח החל שלמה המלך לבנות את [[בית המקדש הראשון]] ברוב פאר. הבניה נמשכה שבע שנים, והסתיימה בשנת ב'תתקל"ה, ב[[חודש חשון]]. חנוכת בית המקדש הראשון נדחתה עד [[חודש תשרי]] כשנה לאחר מכן, אז חגגו העם כולו במשך שבוע ימים, שבמהלכם חל [[יום הכיפורים]] - ובאותה שנה לא צמו בו. היהודים חששו שמא יש בכך חטא, אך יצאה [[בת קול]] משמים ואמרה להם: "כולכם מזומנין לחיי העולם הבא"{{הערה|מועד קטן ט, א.}}. שלמה מלך על העולם כולו{{הערה|1=מגילה יא, א.}}. מלכותו נלקחה ממנו בהמשך על ידי מלך השדים אשמדאי. ישנה מחלוקת ב[[גמרא]] האם לאחר מכן הוחזרה אליו מלכותו, או לא{{הערה|גיטין סח, ב.}}. [[מלכות בית דוד]], עברה במשפחת בית דוד בירושה, ו[[מלך המשיח]] עתיד להיות מצאצאיו{{הערה|1=[[רמב"ם]] ריש פרק עשירי שב[[סנהדרין]].}}. הוא תיקן תקנות הלכתיות מחודשות בעם ישראל, והם [[מסכת עירובין#העירוב|העירוב]] ו[[נטילת ידים]], וכאשר תיקן הוא תקנות אלו, יצאה [[בת קול]] משמים ואמרה: "בני, אם חכם לבך, ישמח ליבי גם אני"{{הערה|עירובין דף כ"א.}}. בשנת ב'תתקס"ד הסתלק שלמה, ואת מלכותו המשיך בנו [[רחבעם המלך]]. לאחר מותו נקרעה המלכות לשנים, כאשר בנו רחבעם מלך על מלכות יהודה, ו[[ירבעם בן נבט]] מלך על מלכות ישראל. == פדה בשלום נפשי == [[שלמה המלך]] הוא ספירה אחת במלכות, [[חכמה]] שבמלכות{{הערה|1= [[דרך מצותיך|ספר המצוות להצמח צדק]] - מצות מינוי מלך פ"ב (קח, ב ואילך).}} בימי מלכותו הייתה הבחינה מרומזת בפסוק פדה בשלום נפשי מקרב לי. באופן, שאף שההתעסקות עם ה[[גוף]] וה[[נפש הבהמית]] היא באופן של 'קרב' מלשון קירוב, מכל מקום הפדיה והבירור היא בדרך מנוחה ושלום, פדה בשלום. כך{{הערה|1=ראה ד"ה פדה בשלום [[תרע"ה]] (המשך תער"ב חלק ב' ע' תשסט ואילך). וראה [[לקוטי תורה]] במדבר ד, א.}} היה בימי שלמה המלך, שאצלו היה ריבוי אור וריבוי [[חכמה]], ובימיו קיימא [[לבנה|סיהרא]] באשלמותא = הלבנה הייתה במילואה{{הערה|1= שמו"ר פט"ו, כו.}} וזאת מכיון שאז היה בירור ה[[ניצוצות]] בדרך מנוחה וממילא. וכמו בפשטות, שמלכת שבא{{הערה|1= מלכים-א י, א ואילך.}} שמעה את שלמה וחכמתו, ובאה מעצמה אליו, וכן באו אליו מכל המקומות שבעולם, גם מהמקומות הרחוקים ביותר, והביאו לו את ניצוצות ה[[קדושה]]. [[הרבי]] הינו [[יעמוד מלך מבית דוד#מיוחס לבית דוד|בן אחר בן]] לשלמה המלך עליו השלום. ==אין כסף נחשב בימיו== על ימי שלמה נאמר בנביא{{הערה|מלכים א י, כא.}} "אֵין [[כסף|כֶּסֶף]] לֹא נֶחְשָׁב בִּימֵי שְׁלֹמֹה לִמְאוּמָה" (= הכסף לא היה נחשב כלל בתקופת מלכותו). ובתורת ה[[קבלה]] מבואר, שהסיבה לכך ששלמה לא החשיב את הכסף, היא מכיון שרצה דוקא במעלת ה[[זהב]] שהוא נעלה יותר מהכסף - כיון שהזהב שייך ל[[קו השמאל]], שבשרשו הוא נעלה יותר מ[[קו הימין]]. אמנם, שלמה המלך טעה בכך, כי עדיין לא הגיע הזמן לגילוי מעלה זו, ורק [[לעתיד לבוא]] תתגלה מעלת הזהב על הכסף. וכיון ששלמה דחה את הכסף - קו הימין, נענש על כך{{הערה|זח"א רנ, א.}}. בתורת החסידות מבואר הענין בשני דרכים: * שלמה המלך רצה לגלות את מעלת ה[[גבורות]] על ה[[חסדים]], כפי שיתגלה לעתיד לבוא - שאז [[דוד המלך]] משבט [[יהודה]] שענינו היא [[ספירת המלכות]] (הנבנית מהגבורות) - יהיה למעלה משבט [[יוסף הצדיק|יוסף]] שענינו [[ז"א]] (שעיקרו חסדים). ומכיון שבימי שלמה נבנה [[בית המקדש הראשון]], שהוא חלק מהגילוי שיהיה לעתיד לבוא - לכן חשב שהגיע הזמן שתתגלה מעלת הגבורות, מעלת הזהב על הכסף, ולא החשיב את הכסף. אמנם טעה בזה - ובשתים: א) שעדיין לא הגיע הזמן לגילוי זה, אלא רק לעתיד לבוא הוא יתגלה. ב) שגם לעתיד - כשתתגלה מעלת הזהב - לא יתבטל הכסף אלא שניהם יהיו חשובים, ושלמה לא החשיב את הכסף כלל{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31653&st=&pgnum=185 אור התורה בראשית חלק ו ע' תתשט, ב]. וראה גם שם [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31650&st=&pgnum=323 חלק א ע' קנז, א].}}. * שלמה המלך רצה שכל [[בני ישראל]] יגיעו למדריגת "אבירי לב הרחוקים מצדקה"{{הערה|לשון הפסוק - ישעיהו מו, ב.}}, "כל העולם כולו נזונין בצדקה והם נזונין בזרוע"{{הערה|ברכות יז, ב.}} - פירוש: שלא צריכים לקבל את השפע מהקב"ה בתור חסד, כיון שהם זכאים לכך בזכות עצמם. ולכן לא רצה את הכסף, אלא את הזהב שענינו גבורות ו[[דין]] - כך שבני ישראל זכאים לקבל את השפע בדין. אמנם טעה בזה, כי בזמן הזה רוב העולם אינם יכולים לקבל מדרגה זו של דין אלא זקוקים לכסף - חסד. ורק לעתיד נאמר{{הערה|ישעיה נב, ג.}} "לא בכסף תגאלו", שלא יצטרכו לקבל על ידי חסד{{הערה|1=אור התורה שמות [http://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31644&st=&pgnum=102&hilite= חלק ד ע' א'קעא]. וכן שם [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31595&st=&pgnum=274&hilite= חלק ה ע' א'תריד]. וראה גם [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15963&st=&pgnum=188 סה"מ תר"ל ע' קפ].}}. == חיבוריו == *[[קהלת]] *[[משלי]] *[[שיר השירים]] {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:מלכים]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)