עריכת הדף "שלמה גורן"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 7: | שורה 7: | ||
נולד בעיר זמברוב שב[[פולין]] לאברהם וחיה ציפורה גורונצ'יק. בשנת [[תרפ"ה]] (1925) עלה עם משפחתו ל[[ארץ ישראל]]. בתחילה התגוררה המשפחה ב[[כפר חסידים]], שאביו היה בין מייסדיו, ושם למד בבית הספר של המזרחי{{הערה|[http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%9F חלק מהחומר מויקיפדיה]}}. | נולד בעיר זמברוב שב[[פולין]] לאברהם וחיה ציפורה גורונצ'יק. בשנת [[תרפ"ה]] (1925) עלה עם משפחתו ל[[ארץ ישראל]]. בתחילה התגוררה המשפחה ב[[כפר חסידים]], שאביו היה בין מייסדיו, ושם למד בבית הספר של המזרחי{{הערה|[http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%9F חלק מהחומר מויקיפדיה]}}. | ||
לאחר מכן עברה משפחתו ל[[ירושלים]], והרב עבר ללמוד בתלמוד תורה "עץ חיים", שם הוכר כ'עילוי'. בגיל 12 החל ללמוד בישיבת [[חברון]] ב[[ירושלים]] - מקרה חסר תקדים בישיבה זו. בגיל 17 [[סמיכה|נסמך לרבנות]] ופרסם את ספרו הראשון "נזר הקודש" (חידושים על [[רמב"ם#חיבורו משנה תורה - "יד החזקה"|משנה תורה]] ל[[רמב"ם]] הלכות פסולי המוקדשים). בגיל 21 פרסם את ספרו "שערי טהרה", שבו ליקט את קטעי [[תלמוד בבלי|הבבלי]] [[תלמוד ירושלמי|והירושלמי]] השייכים ל[[משניות]] של [[מסכת מקוואות]] | לאחר מכן עברה משפחתו ל[[ירושלים]], והרב עבר ללמוד בתלמוד תורה "עץ חיים", שם הוכר כ'עילוי'. בגיל 12 החל ללמוד בישיבת [[חברון]] ב[[ירושלים]] - מקרה חסר תקדים בישיבה זו. בגיל 17 [[סמיכה|נסמך לרבנות]] ופרסם את ספרו הראשון "נזר הקודש" (חידושים על [[רמב"ם#חיבורו משנה תורה - "יד החזקה"|משנה תורה]] ל[[רמב"ם]] הלכות פסולי המוקדשים). בגיל 21 פרסם את ספרו "שערי טהרה", שבו ליקט את קטעי [[תלמוד בבלי|הבבלי]] [[תלמוד ירושלמי|והירושלמי]] השייכים ל[[משניות]] של [[מסכת מקוואות]] (עליה אין תלמוד ערוך), וחיברם יחד למעין תלמוד על מסכת מקוואות. כל ימיו גילה חיבה מיוחדת לתלמוד הירושלמי, לו ייחס מסורת [[הלכה|הלכתית]] שונה מן התלמוד הבבלי. בשנת [[תשכ"א]] אף זכה בפרס ישראל ליהדות על עבודתו בחקר התלמוד הירושלמי. | ||
נשא לאשה את צפיה גורן, בתו של הרב [[דוד כהן (הנזיר)|דוד כהן]] (הרב הנזיר), שהיה מתלמידיו המובהקים של הרב [[אברהם יצחק קוק]]. | נשא לאשה את צפיה גורן, בתו של הרב [[דוד כהן (הנזיר)|דוד כהן]] (הרב הנזיר), שהיה מתלמידיו המובהקים של הרב [[אברהם יצחק קוק]]. | ||
שורה 27: | שורה 27: | ||
==כהונתו כרב הראשי לישראל== | ==כהונתו כרב הראשי לישראל== | ||
[[קובץ:כרב הראשי לישראל.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תשמ"ב כרב הראשי לישראל (משמאל הרב [[עובדיה יוסף]])]] | |||
בשנת [[תשכ"ח]] נבחר לרב הראשי של [[תל אביב]] אולם החל למלא את התפקיד רק בשנת [[תשל"א]]. | בשנת [[תשכ"ח]] נבחר לרב הראשי של [[תל אביב]] אולם החל למלא את התפקיד רק בשנת [[תשל"א]]. | ||
שורה 63: | שורה 64: | ||
===למה לא עולה הרבי לארץ הקודש?=== | ===למה לא עולה הרבי לארץ הקודש?=== | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[הבקשות מהרבי שיעלה לארץ ישראל]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[הבקשות מהרבי שיעלה לארץ ישראל]]}} | ||
הרב גורן העלה ארבע פעמים לפני הרבי כשנכנס ל[[יחידות]] את השאלה מדוע הוא אינו מבקר בארץ. בפעם הראשונה ענה הרבי, שאינו מבקר בארץ משום שמאז עלה לנשיאות שלו לא יצא מ[[ליובאוויטש]], והוסיף והבטיח שאם יחליט לצאת מליובאוויטש, המקום הראשון שיסע אליו יהיה ארץ ישראל. הרב גורן שאל ושהרבי הרבי מתגורר בניו יורק ולא בליובאוויטש שב[[רוסיה]]. הרבי השיב כי העתיקו את ליובאוויטש לכאן ואיננו | הרב גורן העלה ארבע פעמים לפני הרבי כשנכנס ל[[יחידות]] את השאלה מדוע הוא אינו מבקר בארץ. בפעם הראשונה ענה הרבי, שאינו מבקר בארץ משום שמאז עלה לנשיאות שלו לא יצא מ[[ליובאוויטש]], והוסיף והבטיח שאם יחליט לצאת מליובאוויטש, המקום הראשון שיסע אליו יהיה ארץ ישראל. הרב גורן שאל ושהרבי הרבי מתגורר בניו יורק ולא בליובאוויטש שב[[רוסיה]]. הרבי השיב כי העתיקו את ליובאוויטש לכאן ואיננו מתגוריים בניו יורק. חזר הרב גורן ושאל את הרבי כיצד איפה נוסע הרבי אל ה[[אוהל]] של [[הרבי הריי"צ]], והרבי השיב שאנשי חב"ד יצרו מעין פרוזדור של ליובאוויטש מבית המדרש עד לציון קברו של חותנו... | ||
בפעם שלאחריה ענה הרבי שהוא כבר היה מוכן לבקר בארץ, אבל אז לא יוכל על פי ה[[הלכה]] לצאת ממנה והחסידים יישארו ללא מנהיג וללא נשיא. | בפעם שלאחריה ענה הרבי שהוא כבר היה מוכן לבקר בארץ, אבל אז לא יוכל על פי ה[[הלכה]] לצאת ממנה והחסידים יישארו ללא מנהיג וללא נשיא. | ||
שורה 108: | שורה 109: | ||
חשד הממזרות עלה מכיוון שאמם של האח והאחות הייתה נשואה לגר. לאחר שנפרדה ממנו ללא גט התחתנה עם בעל שני, אביהם של האח והאחות. שאלת ממזרותם של האח והאחות הייתה תלויה בשאלה האם אכן התגייר הבעל הראשון גיור תקף. אם הבעל הראשון אינו נחשב לגר, לא היו נישואי האם עמו תקפים, ואין הילדים שנולדו לה מגבר אחר נחשבים לממזרים. על יסוד זה טיהר הרכב מיוחד וחשאי בראשות הרב גורן את האח והאחות מממזרותם, והפך בכך החלטות קודמות של בתי הדין הרבניים. | חשד הממזרות עלה מכיוון שאמם של האח והאחות הייתה נשואה לגר. לאחר שנפרדה ממנו ללא גט התחתנה עם בעל שני, אביהם של האח והאחות. שאלת ממזרותם של האח והאחות הייתה תלויה בשאלה האם אכן התגייר הבעל הראשון גיור תקף. אם הבעל הראשון אינו נחשב לגר, לא היו נישואי האם עמו תקפים, ואין הילדים שנולדו לה מגבר אחר נחשבים לממזרים. על יסוד זה טיהר הרכב מיוחד וחשאי בראשות הרב גורן את האח והאחות מממזרותם, והפך בכך החלטות קודמות של בתי הדין הרבניים. | ||
[[הרבי]] יצא בתוקף נגד המהלך, במיוחד הדגיש את העובדה שהרב גורן נבחר רק כדי שיפסוק את הפסק | [[הרבי]] יצא בתוקף נגד המהלך, במיוחד הדגיש את העובדה שהרב גורן נבחר רק כדי שיפסוק את הפסק המקל, וגינה בחריפות את התערבות הממשלה בפסקי התורה, ואת הצהרותיהם של שרי הממשלה כי האח והאחות מותרים לבוא בקהל, וזאת עוד לפני פסק הרבנים, דבר המהווה התערבות גסה וחמורה בפסק התורה, התערבות שלו הייתה קוראת בכל בית משפט המתנהל לפי חוקי העמים, הייתה מזעזעת את הציבור הנאור בעולם כולו. | ||
הרבי אמר כי ללא ספק ויתור זה של הרב גורן על ההלכה הוא רק הראשון, וללא ספק יפנו אליו ל"מצוא היתר" ל"בעיות" הלכתיות נוספות, כמו נישואי [[כהן]] עם גרושה וכדומה. | הרבי אמר כי ללא ספק ויתור זה של הרב גורן על ההלכה הוא רק הראשון, וללא ספק יפנו אליו ל"מצוא היתר" ל"בעיות" הלכתיות נוספות, כמו נישואי [[כהן]] עם גרושה וכדומה. | ||
שורה 126: | שורה 127: | ||
הרב גורן היה הראשון להוציא את נושא הגיורים מבתי הדין, והקים מינהלת גיורים מיוחדת שטיפלה בזה. עד אז מי שהתגורר בקיבוץ חילוני ורצה להתגייר, לא יכול היה לפתוח תיק גיור בבתי הדין הרבניים, מהסיבה הפשוטה - שהוא לא יוכל לשמור שם תורה ומצוות, והרי זהו תנאי בל יעבור בתהליך הגיור. המפנה שהוביל הרב גורן גרם לכך שגם גויים שהתגוררו בקיבוצים יכלו להגיש בקשה להתגייר. | הרב גורן היה הראשון להוציא את נושא הגיורים מבתי הדין, והקים מינהלת גיורים מיוחדת שטיפלה בזה. עד אז מי שהתגורר בקיבוץ חילוני ורצה להתגייר, לא יכול היה לפתוח תיק גיור בבתי הדין הרבניים, מהסיבה הפשוטה - שהוא לא יוכל לשמור שם תורה ומצוות, והרי זהו תנאי בל יעבור בתהליך הגיור. המפנה שהוביל הרב גורן גרם לכך שגם גויים שהתגוררו בקיבוצים יכלו להגיש בקשה להתגייר. | ||
מאז הפרשה הפסיק הרבי את הקשר הישיר עם הרב גורן, אבל הרב גורן מצידו המשיך לעזור לחב"ד. | מאז הפרשה הפסיק הרבי את הקשר הישיר עם הרב גורן, (לכאורה לפי המובא בהמשך מובן שהוא הספיק את הקשר הנ"ל עם הרבי ולא חלילה להיפך... ,) אבל הרב גורן מצידו המשיך לעזור לחב"ד (כנ"ל במתן 'כושר'). | ||
יחד עם זאת, טוען בנו של הרב גורן, כי מספר חודשים לאחר פרשת "האח והאחות", שהה הרב גורן בניו יורק, ומשמשיו של הרבי ביקשו ממנו שיבוא אל הרבי, אולם הרב גורן סירב (עדות בנו, רמי גורן, ערוץ 7, כ"ה בחשון תשע"ד. מובא במאמר "לדמותו ולזכרו של מו"ר הגר"ש גורן זצ"ל", אתר ישיבה, שבט תשע"ז). | יחד עם זאת, טוען בנו של הרב גורן, כי מספר חודשים לאחר פרשת "האח והאחות", שהה הרב גורן בניו יורק, ומשמשיו של הרבי ביקשו ממנו שיבוא אל הרבי, אולם הרב גורן סירב (עדות בנו, רמי גורן, ערוץ 7, כ"ה בחשון תשע"ד. מובא במאמר "לדמותו ולזכרו של מו"ר הגר"ש גורן זצ"ל", אתר ישיבה, שבט תשע"ז). | ||
שורה 158: | שורה 159: | ||
אחיה של הרבנית גורן הוא הרב [[שאר ישוב כהן]], הרב הראשי וראב"ד ל[[חיפה]] ונשיא מוסדות "אריאל" זכה אף הוא למכתבים מהרבי, והיה ב[[יחידות]]. | אחיה של הרבנית גורן הוא הרב [[שאר ישוב כהן]], הרב הראשי וראב"ד ל[[חיפה]] ונשיא מוסדות "אריאל" זכה אף הוא למכתבים מהרבי, והיה ב[[יחידות]]. | ||
==ניגונים חסידיים== | ==ניגונים חסידיים== | ||
הוא חיבב מנגינות חסידיות אותנטיות והיה מגיע פעמים רבות להתפלל עם חמיו בלילות שבת ולעשות [[קבלת שבת]] עם ניגונים חסידיים בישיבה החסידית ישיבת [[ | הוא חיבב מנגינות חסידיות אותנטיות והיה מגיע פעמים רבות להתפלל עם חמיו בלילות שבת ולעשות [[קבלת שבת]] עם ניגונים חסידיים בישיבה החסידית ישיבת [[תולדות אהרן]] בשכונת מאה שערים בירושלים. | ||
==מספריו== | ==מספריו== | ||
שורה 178: | שורה 179: | ||
* '''הירושלמי והגר"א''': על חידושי והגהות ה[[גר"א]]. | * '''הירושלמי והגר"א''': על חידושי והגהות ה[[גר"א]]. | ||
* '''ירושלמי ברכות''': פירוש ובירור של מסכת ברכות בירושלמי, מוסד הרב קוק ירושלים [[תשכ"א]]. | * '''ירושלמי ברכות''': פירוש ובירור של מסכת ברכות בירושלמי, מוסד הרב קוק ירושלים [[תשכ"א]]. | ||
== | ==מציבתו== | ||
מנוחתו כבוד בהר הזיתים. נוסח | מנוחתו כבוד בהר הזיתים. נוסח מציבתו; | ||
'''פה גנוז שר התורה''', גאון ההלכה, בקי וחריף בנגלה ובנסתר, מפרש ומהדיר התלמוד הירושלמי, מרן הרב שלמה גורן נבג"מ בן הרה"ג אברהם גורונצ'יק זכר צדיק לברכה, מכונן הרבנות הצבאית, אלוף הרב הראשי לצבא ההגנה לישראל, הרב הראשי וראב"ד לתל-אביב יפו, הרב הראשי וראש הרבנים לישראל, ונשיא בית הדין הרבני הגדול, מחדש האידרא רבה בשערי הר הבית, משיב מלחמה ספרא וסייפא, לוחם לקוממיות ישראל ברוח התורה, עושה חסד עם החיים ועם המתים, עלה השמימה בליל [[שבת קודש]], לסדר '''נשיא אלקים אתה בתוכנו''', כ"ד במרחשון תשנ"ה, תנצב"ה. | '''פה גנוז שר התורה''', גאון ההלכה, בקי וחריף בנגלה ובנסתר, מפרש ומהדיר התלמוד הירושלמי, מרן הרב שלמה גורן נבג"מ בן הרה"ג אברהם גורונצ'יק זכר צדיק לברכה, מכונן הרבנות הצבאית, אלוף הרב הראשי לצבא ההגנה לישראל, הרב הראשי וראב"ד לתל-אביב יפו, הרב הראשי וראש הרבנים לישראל, ונשיא בית הדין הרבני הגדול, מחדש האידרא רבה בשערי הר הבית, משיב מלחמה ספרא וסייפא, לוחם לקוממיות ישראל ברוח התורה, עושה חסד עם החיים ועם המתים, עלה השמימה בליל [[שבת קודש]], לסדר '''נשיא אלקים אתה בתוכנו''', כ"ד במרחשון תשנ"ה, תנצב"ה. | ||
שורה 187: | שורה 188: | ||
== לקריאה נוספת == | == לקריאה נוספת == | ||
* | * הרב שלמה גורן - בעריכת אבי רט (הוצאת ידיעות אחרונות, ידיעות ספרים) | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* [http://chabadlibrarybooks.com/40626 נזר הקדש חלק א'] - אתר hebrewbooks {{PDF}} | * [http://chabadlibrarybooks.com/40626 נזר הקדש חלק א'] - אתר hebrewbooks {{PDF}} |