עריכת הדף "שלום חיים אשר כהנוב"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:הרב חים אשר כהנוב.jpeg|שמאל|ממוזער|הרב '''שלום חיים אשר כהנוב'''.]] | [[קובץ:הרב חים אשר כהנוב.jpeg|שמאל|ממוזער|הרב '''שלום חיים אשר כהנוב'''. {{כתב קטן|מקור התמונה: col.org.il}}]] | ||
הרב '''שלום חיים אשר''' הכהן '''כהנוב''' ([[תרפ"ג]]-[[כ' ניסן]] [[תש"פ]]), היה מזקני חסידי חב"ד ב[[קראון הייטס]], וחבר הנהלת [[צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית|צעירי אגודת חב"ד]] ב[[ארצות הברית]]. | הרב '''שלום חיים אשר''' הכהן '''כהנוב''' ([[תרפ"ג]]-[[כ' ניסן]] [[תש"פ]]), היה מזקני חסידי חב"ד ב[[קראון הייטס]], וחבר הנהלת [[צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית|צעירי אגודת חב"ד]] ב[[ארצות הברית]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשנת [[תרפ"ג]] | נולד באחלציחה שבגרוזיה בשנת [[תרפ"ג]] לרב [[אליהו שמואל כהנוב]], ונקרא על שם סבו מצד אביו ר' חיים, וסבו מצד אמו הרב אשר מרגליות, רבה של [[ראקשיק]]. | ||
בשנת [[תרצ"ט]] נכנס ללמוד בסניף של [[תומכי תמימים כותאיס (גרוזיה)|ישיבת תומכי תמימים המקומית]] ב[[עיירה]] סינאקי{{הערה|יחד איתו למדו בישיבה ר' [[לייב שפירא]], [[משה מרוזוב]] והאחים [[שלום בער שאנאוויץ|שלום בער]] ו[[אייזיק שאנאוויץ]].}}, ועם סיום [[מלחמת העולם השנייה]] הבריח את הגבול ל[[פולין]] דרך רוסיה כמו אלפי חסידי חב"ד במבצע שכונה לימים בשם '[[יציאת רוסיה תש"ו]]'. | בשנת [[תרצ"ט]] נכנס ללמוד בסניף של [[תומכי תמימים כותאיס (גרוזיה)|ישיבת תומכי תמימים המקומית]] ב[[עיירה]] סינאקי{{הערה|יחד איתו למדו בישיבה ר' [[לייב שפירא]], [[משה מרוזוב]] והאחים [[שלום בער שאנאוויץ|שלום בער]] ו[[אייזיק שאנאוויץ]].}}, ועם סיום [[מלחמת העולם השנייה]] הבריח את הגבול ל[[פולין]] דרך רוסיה כמו אלפי חסידי חב"ד במבצע שכונה לימים בשם '[[יציאת רוסיה תש"ו]]'. | ||
שורה 9: | שורה 9: | ||
כשהגיע ל[[פראג]], בשלהי הקיץ של שנת [[תש"ו]], מונה על ידי הרב [[ישראל ג'ייקובסון]] כחבר בוועד שהתעסק בסידור וויזות לאנ"ש שהתרכזו במחנות המעבר, ופעל במקום יחד הרב [[יהודה חיטריק]] וגיסו ר' [[חיים חייקין]]. | כשהגיע ל[[פראג]], בשלהי הקיץ של שנת [[תש"ו]], מונה על ידי הרב [[ישראל ג'ייקובסון]] כחבר בוועד שהתעסק בסידור וויזות לאנ"ש שהתרכזו במחנות המעבר, ופעל במקום יחד הרב [[יהודה חיטריק]] וגיסו ר' [[חיים חייקין]]. | ||
אחרי | אחרי נידודים שונים הגיע ל[[פריז]] שם שהה בשנת [[תש"ז]] בשעת ביקורו של הרבי במקום{{הערה|ב[[התוועדות]] [[חג הפורים]] [[תשכ"ו]] אמר לו הרבי שהפעם הראשונה בה הכיר אותו היה כאשר עשה קידוש על 96% בפריז בתש"ז.}}, | ||
בתקופה זו זכה ללוות את הרבי למקומות שונים. | בתקופה זו זכה ללוות את הרבי למקומות שונים. | ||
ביוני 1947 היה אמור להפליג לארה''ב, אך במקום זאת ויתר על כרטיסו כדי שהרבנית חנה ובנה יוכלו לחזור יחדיו. כאות להערכתו, השאיל לו הרבי מכתב בן כמה עשרות עמודים שכתב חותנו, הרבי השישי, בכדי שיוכל לקרוא זאת במהלך הפלגתו מאוחר יותר לארה''ב. | |||
מכתב נדיר זה, המכונה "לנגער בריוו" , או "[[המכתב הארוך]]", מספר את סיפורו הדרמטי של הדור הקדום של חסידי הבעש"ט , ולאחר מכן זכה לעיבוד לאנגלית כ"הכנת חסידים" . | |||
בקיץ של אותה שנה זכה להימנות בקבוצת הבחורים ש[[הרש"ג]] סידר להם אשרות כניסה ל[[ארצות הברית]]{{הערה|הבחורים הנוספים שקיבלו ויזה היו אחיינו ר' [[עזריאל חייקין]], ר' [[הירש'ל חיטריק]], ור' [[אהרון זאקאן]].}}, והוא המשיך את דרכו לניו יורק, ונכנס ללמוד ב[[ישיבת תומכי תמימים המרכזית]]. | בקיץ של אותה שנה זכה להימנות בקבוצת הבחורים ש[[הרש"ג]] סידר להם אשרות כניסה ל[[ארצות הברית]]{{הערה|הבחורים הנוספים שקיבלו ויזה היו אחיינו ר' [[עזריאל חייקין]], ר' [[הירש'ל חיטריק]], ור' [[אהרון זאקאן]].}}, והוא המשיך את דרכו לניו יורק, ונכנס ללמוד ב[[ישיבת תומכי תמימים המרכזית]]. | ||
בהמשך המשיך לשמור על קשר עם הרבנית חנה גם בהגיעו לארה | בהמשך המשיך לשמור על קשר עם הרבנית חנה גם בהגיעו לארה''ב, ליווה אותה למקומות שונים, ושימש כעדה בטקס ההתאזרחות שלה בארה"ב ב-1953 . | ||
עם סיום חוק לימודיו בשנת [[תשי"ג]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו שרה מרים לבית רוזנבלום, והחל לעבוד בארגון [[צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית|צעירי אגודת חב"ד]]. | עם סיום חוק לימודיו בשנת [[תשי"ג]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו שרה מרים לבית רוזנבלום, והחל לעבוד בארגון [[צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית|צעירי אגודת חב"ד]]. |