עריכת הדף "שחמט"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:שחמט ניטל 770.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חסידים משחקים שחמט ב[[ליל ניטל]] ב{{ה|זאל הגדול}} ב-[[770]]]] | [[קובץ:שחמט ניטל 770.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חסידים משחקים שחמט ב[[ליל ניטל]] ב{{ה|זאל הגדול}} ב-[[770]]]] | ||
'''שחמט''' הינו משחק | '''שחמט''' הינו משחק מחשבה עתיק, שקיבל מעמד של כבוד ולאורך ההיסטוריה שיחקו בו אנשים בני מעמד האצולה, עד שהוא נקרא בשם '''משחק המלכים'''. | ||
בשנת [[תרי"א]] הפך המשחק לספורט תחרותי, ובמשך רוב השנים מאז החלו להתקיים התחרויות אליפות העולם בשחמט הוחזקה על ידי שחמטאים יהודים. | בשנת [[תרי"א]] הפך המשחק לספורט תחרותי, ובמשך רוב השנים מאז החלו להתקיים התחרויות אליפות העולם בשחמט הוחזקה על ידי שחמטאים יהודים. | ||
שורה 9: | שורה 9: | ||
==המשחק אצל רבותינו נשיאינו== | ==המשחק אצל רבותינו נשיאינו== | ||
[[קובץ:שחמט.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי במשחק | [[קובץ:שחמט.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי במשחק שח-מט עם [[אדמו"ר הריי"צ]]]] | ||
{{חלונית | {{חלונית | ||
|רוחב=30% | |רוחב=30% | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
}} | }} | ||
===אצל אדמו"ר הרש"ב=== | ===אצל אדמו"ר הרש"ב=== | ||
אדמו"ר הרש"ב היה נוהג ב[[ליל ניטל]] לשחק שחמט, או לעמוד בסמוך למשחקים ולהעניק עצות שונות{{הערה|שיחת שבת פרשת וישב תש"נ.}}. | |||
באחת מההזדמנויות בהן שיחק בנו [[אדמו"ר הריי"צ]] עם החסיד ר' [[אלחנן דב מרוזוב]], ניגש | באחת מההזדמנויות בהן שיחק בנו [[אדמו"ר הריי"צ]] עם החסיד ר' [[אלחנן דב מרוזוב]], ניגש אדמו"ר הרש"ב והעניק להם עצות שונות בקשר למשחק, ולאחר מכן הסביר להם כיצד הדברים מתבטאים בעבודת השם ומה אפשר ללמוד מכך. | ||
על עצות אלו התבטא הרבי: "אצל | על עצות אלו התבטא הרבי: "אצל אדמו"ר הרש"ב זה היה באופן של מלמעלה למטה. הוא ראה את הדברים כפי שהם ברוחניות, ומזה הוא ידע כיצד מתנהל המשחק בגשמיות"{{הערה|ימי בראשית עמוד 338.}}. | ||
===הרבי ואדמו"ר הריי"צ=== | ===הרבי ואדמו"ר הריי"צ=== | ||
בשנת [[תרצ"ז]] [[אדמו"ר הריי"צ]] היה נתון בחולשה בריאותית ועל פי הוראת הרופאים נסע לפוש ב[[נאות דשא]] בעיירה [[פרכטולדסדורף]] שב[[אוסטריה]]. במהלך שהותו במקום, נהג [[הרבי שליט"א]] לבקר אותו לעיתים תכופות בהם היה משוחח איתו בעניני תורה וחסידות, ומקבל ממנו הוראות בעניני עסקנות הכלל. | |||
הרופאים אסרו על | הרופאים אסרו על אדמו"ר הריי"צ להתאמץ והורו לו לנוח מעיון שכלי בלימוד התורה, ובשל כך ניצל אדמו"ר הריי"צ את אחת ההזדמנויות בהם ביקר אצלו חתנו והתיישב לשחק איתו שחמט. | ||
בעת המשחק השתדל הרבי לגרום לכך שאדמו"ר הריי"צ יהיה המנצח, אך כשאדמו"ר הריי"צ שם לב לדבר הביע את חוסר שביעות רצונו ואמר "כשמשחקים - צריך לשחק כראוי". המשחק נמשך, והרבי ניצח. | |||
בשנת [[תשנ"ה]] ערך הרב [[שמואל קראוס]] מחקר מקיף על התמונה המתעדת את המשחק, ממנה ניסה להסיק את המהלכים בהם נקט הרבי כדי להגיע לנצחון. המחקר פורסם ב[[שבועון בית משיח]]. | בשנת [[תשנ"ה]] ערך הרב [[שמואל קראוס]] מחקר מקיף על התמונה המתעדת את המשחק, ממנה ניסה להסיק את המהלכים בהם נקט הרבי כדי להגיע לנצחון. המחקר פורסם ב[[שבועון בית משיח]]. | ||
==משמעותו הפנימית של המשחק== | ==משמעותו הפנימית של המשחק== | ||
בשנת [[תש"ח]] היה שחמטאי יהודי בשם | בשנת [[תש"ח]] היה שחמטאי יהודי בשם שמואל רשבסקי שזכה באליפות ארצות הברית בשחמט, והיה נוהג לפקוד את בית מדרשו של [[אדמו"ר הריי"צ]] ב-[[770]]. | ||
על פי הוראתו של אדמו"ר הריי"צ, היה הרבי מתוועד בכל שבת מברכים עם צעירי החסידים, ובאחת מהתוועדויות אלו נכח במקום גם השחמטאי היהודי, ובשל נוכחתו במקום החל הרבי לדבר על משמעותו הרוחנית של משחט השחמט והמסר הרוחני שאפשר להפיק ממנו לחיי היום יום של היהודי. | על פי הוראתו של אדמו"ר הריי"צ, היה הרבי מתוועד בכל שבת מברכים עם צעירי החסידים, ובאחת מהתוועדויות אלו נכח במקום גם השחמטאי היהודי, ובשל נוכחתו במקום החל הרבי לדבר על משמעותו הרוחנית של משחט השחמט והמסר הרוחני שאפשר להפיק ממנו לחיי היום יום של היהודי. | ||
את הלימוד ממשחק השחמט ביסס הרבי על דברי [[הבעל שם טוב]] שמכל דבר שיהודי שומע או רואה יכול וצריך הוא ללמוד הוראה ב[[עבודת השם]]{{הערה|כתר שם טוב (הוצאת תשנ"ט) בהוספות סרכ"ג ואילך.}}. | את הלימוד ממשחק השחמט ביסס הרבי על דברי [[הבעל שם טוב]] שמכל דבר שיהודי שומע או רואה יכול וצריך הוא ללמוד הוראה ב[[עבודת השם]]{{הערה|כתר שם טוב (הוצאת תשנ"ט) בהוספות סרכ"ג ואילך.}}. | ||
באותה | באותה התוועדות הסביר הרבי שמשחק השחמט מסמל את המלחמה בין ממלכת הקדושה לממלכת הסטרא אחרא בעולם, כשכל אחד מהצדדים מעוניין לכבוש את הצד השני ולהכניע אותו ולצורך המלחמה ישנם סוגים שונים של כלים המסמלים את אנשי הצבא, ולכל סוג מאנשי החיל בצבא ישנם את המעלות שלו ואת המגבלות שלו: | ||
*'''החייל הפשוט''' - ביכולתו לבצע רק מהלכים פשוטים ותפקידו הוא ללכת צעד אחד צעד מבלי לסטות מהמסלול שנקבע לו. באם הוא מבצע את ההוראות בדייקנות והולך בדרך הישרה מבלי לדלג - ביכולתו להתעלות בדרגתו ולהגיע עד לדרגה הגבוהה ביותר בין אנשי הצבא, אך אין באפשרותו להגיע לדרגתו של המלך. החייל הפשוט רומז | *'''החייל הפשוט''' - ביכולתו לבצע רק מהלכים פשוטים ותפקידו הוא ללכת צעד אחד צעד מבלי לסטות מהמסלול שנקבע לו. באם הוא מבצע את ההוראות בדייקנות והולך בדרך הישרה מבלי לדלג - ביכולתו להתעלות בדרגתו ולהגיע עד לדרגה הגבוהה ביותר בין אנשי הצבא, אך אין באפשרותו להגיע לדרגתו של המלך. החייל הפשוט רומז לנשמות ישראל שירדו למטה על מנת הרחיב את גבולות ממלכתו של הקב"ה ולהכניע את הסטרא אחרא. | ||
*'''המפקדים''' (פרשים, רצים וצריחים) - יש ביכולתם לבצע פעולות שונות ולהתקדם מספר צעדים בבת אחת, אך לכל אחד יש את האפשרויות המיוחדות לו, והוא יכול ללכת רק בכוחות שניתנו לו. המפקידם מסמלים את | *'''המפקדים''' (פרשים, רצים וצריחים) - יש ביכולתם לבצע פעולות שונות ולהתקדם מספר צעדים בבת אחת, אך לכל אחד יש את האפשרויות המיוחדות לו, והוא יכול ללכת רק בכוחות שניתנו לו. המפקידם מסמלים את המלאכים שיש בהם סוגים שונים וכל אחד עובד את הקב"ה באופן העבודה המיוחד לו. בשונה מהחיילים שיכולים לשנות את תפקידם ולהתעלות בדרגתם, המפקדים [= המלאכים] נשארים תמיד באותה מדריגה מבלי יכולת להשתנות. | ||
*'''המלכה''' - יכולה להחליף את אופן הצעידה שלה ולהתקדם באיזה אופן שהיא רוצה. המלכה מסמלת את ספירת המלכות של [[עולם האצילות]] שהיא זו שמעניקה את הכח לכל החיילים ויכולה להתלבש בכל נברא ונברא לפי תכונתו ומעשיו. | *'''המלכה''' - יכולה להחליף את אופן הצעידה שלה ולהתקדם באיזה אופן שהיא רוצה. המלכה מסמלת את ספירת המלכות של [[עולם האצילות]] שהיא זו שמעניקה את הכח לכל החיילים ויכולה להתלבש בכל נברא ונברא לפי תכונתו ומעשיו. | ||
*'''המלך''' - אין תפקידו להילחם, וצעדיו מבוצעים רק כאשר ישנו הכרח. המלך מסמל את | *'''המלך''' - אין תפקידו להילחם, וצעדיו מבוצעים רק כאשר ישנו הכרח. המלך מסמל את הקב"ה בעצמו, שאין ענינו להילחם, אך יחד עם זה במקום סכנה כאשר המערכה נקלעת לקשיים, המלך יורד אל העם, נמצא עמם בשדה המערכה. | ||
לקראת הוצאתו לאור של הספר [[ימי בראשית (ספר)|ימי בראשית]] בשנת [[תנש"א]] על ידי מערכת [[אוצר החסידים]], הגיה הרבי עבור הספר שיחה זו, והיא נדפסה בתור הוספה לספר. | לקראת הוצאתו לאור של הספר [[ימי בראשית (ספר)|ימי בראשית]] בשנת [[תשנ"א|תנש"א]] על ידי מערכת [[אוצר החסידים]], הגיה הרבי עבור הספר שיחה זו, והיא נדפסה בתור הוספה לספר. | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*'''[http://www.chabad.info/images/notimage/65686_he_2.pdf משחק המלכים]''' - קובץ בעריכת [[ועד חיילי בית דוד]] בקשר עם [[ליל ניטל]], יצא לאור לקראת שבת פרשת מקץ | *'''[http://www.chabad.info/images/notimage/65686_he_2.pdf משחק המלכים]''' - קובץ בעריכת [[ועד חיילי בית דוד]] בקשר עם [[ליל ניטל]], יצא לאור לקראת שבת פרשת מקץ תשע"ב {{PDF}} {{אינפו}} | ||
*הרב [[שמואל קראוס]], '''מה היה במשחק המלכים?''' - מחקר המנסה להתחקות אחר הצעדים האפשריים במשחק השחמט של הרבי ואדמו"ר הריי"צ, [[שבועון בית משיח]] | *הרב [[שמואל קראוס]], '''מה היה במשחק המלכים?''' - מחקר המנסה להתחקות אחר הצעדים האפשריים במשחק השחמט של הרבי ואדמו"ר הריי"צ, [[שבועון בית משיח]] גליון 19 עמוד 12, כ' טבת תשנ"ה | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | [[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] |