פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
קינות לתשעה באב
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
נראה שהעריכה כבר בוטלה.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:הרבי בתשעה באב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הרבי]] באמירת הקינות, [[תשעה באב]] [[תש"נ]]]] '''קינות לתשעה באב''' הן קינות הנאמרות בליל [[תשעה באב]] וביומו. הקינות מתארות את הצרות שהתרחשו לעם ישראל ב[[חורבן בית המקדש הראשון]] ו[[חורבן בית המקדש השני|השני]], וכן צרות נוספות לאורך הגלות. הקינות נאמרות בליל תשעה באב בהמשך לקריאת [[מגילת איכה]]. ביום תשעה באב הקינות נאמרות בתפילת [[שחרית]] לאחר [[קריאת התורה]]. ==חיבור וסדר הקינות== המילה "קינות" משמשת בדברי [[חז"ל]] כינוי ל[[מגילת איכה]] (הנקראת בתשעה באב){{הערה|חגיגה ה, ב. תענית ל, א. בבא בתרא יד, ב. ירושלמי שבת פרק טז הלכה א. ועוד.}}. ב[[מסכת סופרים]] מוזכר המנהג לקרותה בתשעה באב יחד עם קינות נוספות{{הערה|פרק יח, הלכה ד והלכה ז.}}. הקינות הקדומות ביותר המצויות בכתב אשר נודע מי מחברן הן של רבי [[אלעזר הקליר]], מגדולי התנאים שחי ב[[ארץ ישראל]] בסמיכות לחורבן. הקליר חיבר פיוטים במתכונת של "קרובות" הנאמרים בתוך [[חזרת הש"ץ]], ובנוסף קינות הנאמרות מחוץ לתפילה. כיום, ברוב הנוסחים, אין אומרים את הקינות שבחזרת הש"ץ. סדר הקינות הנהוג בחב"ד הוא לפי נוסח אשכנז. לפי נוסח זה, נאמרות מספר קינות בליל תשעה באב, אחר קריאת מגילת איכה, וקינות רבות ביום אחר קריאת התורה. הקינות ליום תשעה באב נפתחות בקבוצת קינות מרבי אלעזר הקליר{{הערה|הקינה הראשונה, "שבת סורו מני", היא חציו השני של פיוט קרובה המתחיל "זכור איכה אנו שפתינו", שאמירתו נקבעה לחזרת הש"ץ. במקור, היו הבתים שמאות א' עד נ' להאמר בתוך התפילה, ומאות ס' ואילך (שבת '''ס'''ורו) אחריה. למנהגנו אומרים רק את החצי שאחר התפילה (קינות "לב אהרן", ע' כז).}}. תחילה ישנן חמש עשרה קינות הבאות ברצף זו אחר זו, ומתארות את הצרות בחורבנות בתי המקדש לפי נושאים. בהמשך הקינות מפוזרות עוד כמה מהקליר. החלק השני של קינות היום הוא לקט קינות ממחברים שונים, על צרות שונות. חלק מהקינות עוסקות בצרות שאירעו אחרי החורבן כגון [[עשרה הרוגי מלכות]] ו[[מסעי הצלב]]. באחת הקינות מבאר המחבר כי כדי לא להוסיף יום אבל מיוחד על הרוגי מסעי הצלב, ומכיון שהריגת הצדיקים שקולה לחורבן בית המקדש, לכן נקבע יום תשעה באב כיום אבילות גם על מאורעות אלו{{הערה|קינת "מי יתן ראשי מים" לרבי קלונימוס בן יהודה: "שִׂימוּ נָא עַל לְבַבְכֶם מִסְפֵּד מַר לְקָשְׁרָה, כִּי שְׁקוּלָה הֲרִיגָתָם לְהִתְאַבֵּל וּלְהִתְעַפְרָה, כִּשְׂרֵפַת בֵּית אֱלֹהֵינוּ הָאוּלָם וְהַבִּירָה, וְכִי אֵין לְהוֹסִיף מוֹעֵד שֶׁבֶר וְתַבְעֵרָה, וְאֵין לְהַקְדִּים זוּלָתִי לְאַחֲרָהּ, תַּחַת כֵּן הַיּוֹם לִוְיָתִי אֲעוֹרְרָה . .".}}. החלק השלישי הוא הקינות "ציון", הנפתחות בקינה המפורסמת מרבי [[יהודה הלוי]] "ציון הלא תשאלי לשלום אסיריך". שאר הקינות הבאות אחריה, הן ממחברים שונים שבאו אחריו וכתבו בסגנון כמותו - פונים לציון בלשון נוכח ומדברים אליה ועל חורבנה. בקינות אלו מודגשים הגעגועים והתקוה לגאולה בה תחזור ציון למעלתה המיוחלת. ==מנהגים== הקינות נאמרות בישיבה על הארץ או על מקום נמוך. לאמירת הקינה האחרונה "אלי ציון ועריה" [[הרבי]] נוהג לעמוד, ונוהגים לאומרה במנגינה מיוחדת, חזן וקהל. קיים מנהג בקהילות ישראל, שבסיום אמירת הקינות, גונזים את ספר הקינות. כדי להדגיש את האמונה שעד השנה הבאה יהיו כבר ב[[ירושלים]] הבנויה ב[[גאולה]]{{הערה|1=נזכר ב[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4622&st=&pgnum=565&hilite= שיחת כ' מנחם אב תשל"ט].}}. ההשערה היא, שמשום מנהג זה, לא מצויים כמעט ספרי קינות מדפוסים קדמוניים. בחב"ד לא אימצו מנהג זה, והרבי משתמש באותו הספר משנה לשנה{{הערה|הוצאת מוסד הרב קוק (מאז יצאה השתמש בהוצאת תשמ"ט).}}. הרבי הזכיר "ווארט" חסידי, ש"עבדו את ה' בשמחה" היינו שאפילו בתשעה באב - יהפך במהרה לששון ולשמחה - בביאת משיח צדקנו, יש להתענות ולומר קינות, אך גם בשעת מעשה יש להיות בשמחה, ממה שזכינו לאושר הגדול והיכולת לקיים את ציווי מלך מלכי המלכים הקב"ה{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/1200860314 אגרות קודש חלק יב, אגרת ד'קיז].}}. ==לקריאה נוספת== *'''סדר צום החמישי''' - קינות ותפילות [[תשעה באב]] כנהוג בקהילות חב"ד - בהוצאת [[חזק]], תשע"ה. *מנחם ברונפמן, '''בליל זה יבכיון''', מסע בעקבות הקינות, [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1869 עמוד 39 ==קישורים חיצוניים== * [https://chabad.info/wp-content/uploads/2019/08/10-08-2019-17-53-32-%D7%A7%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%9C%D7%AA%D7%A9%D7%A2%D7%94-%D7%91%D7%90%D7%91.pdf קינות לתשעה באב בקובץ PDF] *[https://nehora.zone/kinot/MA_03.html קינות לתשעה באב עם פירוש "לב אהרן"] *[[מנחם מענדל ברונפמן]], [https://www.alysefer.com/kinut/ קינות לתשעה באב: מתי הן נוצרו? כיצד הן בנויות? ומדוע שפתן כה קשה להבנה?] {{בין המיצרים}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:תעניות]] [[קטגוריה:בין המצרים]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:בין המיצרים
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:שורה אחת
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)