פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
צרעת
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
{{קשר חב"די|התייחסות הרבי נכתבה בפסקה קצרה מאוד ולא מובנת, ובמיוחד שיש עשרות מאמרי חסידות שמסבירים את הנושא}} {{מפנה|מצורע|[[פרשת השבוע|פרשה]] בתורה בשם זה|פרשת מצורע}} {{מפנה|נגעים|מסכת בשם זה|מסכת נגעים}} '''צרעת''' היא שם כולל למיני הנגעים שעלולים להתרחש הנחלקים לשלושה סוגים: נגעי אדם, נגעי בתים ונגעי [[בגד]]ים - כאשר מתפשט בהם כתם מסוים, אשר עלול לגרום להם [[טומאה]]. דינים רבים יש בזיהוי הנגע ובטיהור המצורע, המפורטים בפרשיות [[תזריע]] ו[[מצורע]]. ==סוגי הנגעים== בנגעי האדם ישנם כמה סוגי נגעים: שתים שהן ארבע: * '''בהרת: עזה כשלג''' - שהיא לבנה ביותר, ואין יותר לבנה ממנה. * '''בהרת: סיד ההיכל''': - לבנה כסיד הלבן שבקירות ההיכל (ב[[בית המקדש]]). זו הדרגה השנייה בלובן הבהרת. * '''שאת: קרום ביצה''' - לבנה כקרום העוטף את חלבון הביצה, מתחת קליפת החיצונית של הביצה. * '''שאת: כצמר הלבן''' - לבנה כצמר נקי של [[כבש (בעל חי)|כבש]] בן יומו. זו הדרגה השנייה של הנגע המכונה שאת. בכולם על ה[[אדם]] לגשת לכהן ולקבל "אבחון" האם הנגע שבעורו נחשב כנגע שעליו אומרת התורה שמטמאה והוא נהיה מצורע. רק לכהן יש את הסמכות לפסוק על האדם האם הוא מצורע או לא, אפילו תלמיד חכם גדול אינו יכול לקבוע בענין זה. ההסבר לכך שרק הכהן יכול לפסוק, על פי תורת [[חסידות]] הוא, כי רק הכהנים אשר הינם מצאצאי אהרון הכהן, אשר היה אוהב ישראל אמיתי, וכל הכוהנים יש להם את ה[[אהבת ישראל]] כמו שלו, לכן רק להם יש את הסמכות לפסול ולטמא [[יהודי]], כי בשביל להוכיח ולהראות על מום ביהודי צריך תחילה להגיע לדרגה שאוהב אותו בכל ליבו. ==הנגעים בפנימיות== ב[[חסידות]] מוסבר שכל הענין של הנגעים אינו ענין שלילי במהותו, אלא אדרבה. כתוב "אדם כי יהיה בעור בשרו נגע צרעת"{{הערה|ספר ויקרא פרק י"ג.}}: "אדם" זו הדרגה היותר נעלית מבין ארבעת השמות - אדם, גבר, איש, אנוש. הנגע קורה רק לאחד הנמצא בדרגה גבוהה של אדם. מכיוון שהנגע קורה רק לאחר שהאדם תיקן כבר את כל עניניו והוא שלם בכל אלא שהפסולת והדבר הכי חיצוני שבאדם, ה[[עור]], שם עדיין נשאר קצת מקום שעדיין לא התברר ויצא מהרע, ואצל אחד כזה שייך שבעור שלו יהיה נגע צרעת. ולא עוד אלא שגם הנגע בעצמו הוא לא דבר שלילי מצד עצמו אלא אדרבה כפי שכותב [[אדמו"ר הזקן]] ש"הנגעים אורות גבוהים הן"{{הערה|ליקוטי תורה תזריע-מצורע.}} אלא שמצד חוזקם וגודלם לא יכלו לרדת ולהתלבש ב[[כלים]] ולכן ירדו ונפלו ל[[קליפות הטמאות]], ונהיה לו נגע צרעת, אבל בשורשם למעלה הנגעים הינם נעלים ביותר. ולכן גם מה שעליו לעשות זה ללכת ל[[כהן]], כי כהן הוא בדרגה יותר נעלית מכולם, ותפקידו לגלות את הטוב שבנגע עד שנהיה טהור. ==הנגעים מרמזים על הגאולה== [[הרבי]] מסביר{{הערה|שיחת פרשת תזריע מצורע תנש"א.}} שרצף הפרשיות "תזריע-מצורע" מבטא ומרמז על התהליך של [[גלות]] ו[[גאולה]], ענינו של הגאולה הוא שלאחר שבמשך הגלות מבררים ומנסים לגלות בעולם את הטוב שבכל דבר, וכל הדברים הגשמיים והנחותים, מתגלה מעלתם האמיתית איך שבשורשם הם נעלים, כי כל הגבוה גבוה נופל למטה למטה. פרשת תזריע שבה מתוארים פרטי הנגעים מרמז על תקופת הגלות, שלמראית עין יש ענינים שלילים. פרשת מצורע שבה מוסבר איך מטהרים את הנגעים מרמז על תקופת הגאולה שבה יתגלה לגמרי הטוב והמעלה שבעולם. ==טהרת המצורע== סדר טהרת המצורע מפורט בתחילת [[פרשת מצורע]]: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=(ב) זֹאת תִּהְיֶה תּוֹרַת הַמְּצֹרָע בְּיוֹם טָהֳרָתוֹ וְהוּבָא אֶל הַכֹּהֵן: (ג) וְיָצָא הַכֹּהֵן אֶל מִחוּץ לַמַּחֲנֶה וְרָאָה הַכֹּהֵן וְהִנֵּה נִרְפָּא נֶגַע הַצָּרַעַת מִן הַצָּרוּעַ: (ד) וְצִוָּה הַכֹּהֵן וְלָקַח לַמִּטַּהֵר שְׁתֵּי צִפֳּרִים חַיּוֹת טְהֹרוֹת וְעֵץ אֶרֶז וּשְׁנִי תוֹלַעַת וְאֵזֹב: (ה) וְצִוָּה הַכֹּהֵן וְשָׁחַט אֶת הַצִּפּוֹר הָאֶחָת אֶל כְּלִי חֶרֶשׂ עַל מַיִם חַיִּים: (ו) אֶת הַצִּפֹּר הַחַיָּה יִקַּח אֹתָהּ וְאֶת עֵץ הָאֶרֶז וְאֶת שְׁנִי הַתּוֹלַעַת וְאֶת הָאֵזֹב וְטָבַל אוֹתָם וְאֵת הַצִּפֹּר הַחַיָּה בְּדַם הַצִּפֹּר הַשְּׁחֻטָה עַל הַמַּיִם הַחַיִּים:(ז) וְהִזָּה עַל הַמִּטַּהֵר מִן הַצָּרַעַת שֶׁבַע פְּעָמִים וְטִהֲרוֹ וְשִׁלַּח אֶת הַצִּפֹּר הַחַיָּה עַל פְּנֵי הַשָּׂדֶה|מקור=ויקרא יד}} ===קרבנותיו=== לאחר שבוע מהתגלחת מביא המצורע שני [[קרבנות]] לחטאת ולעולה. אם הוא עני, מביא קרבן שתי תורים או שני בני יונה, אחד עולה ואחד חטאת. ==לקריאה נוספת== *'''והובא אל הכהן''', לקט פתגמים מתורת רבותינו נשיאינו אודות טהרת המצורע, שבועון בית משיח ל' ניסן תש"פ עמוד 8 *מצוות '''טהרת המצורע''' בספר [[דרך מצוותיך]] של [[אדמו"ר הצמח צדק]]. ==קישורים חיצוניים== *הרב ישראל העשיל גרינברג, '''[https://drive.google.com/file/d/1xNhLuXf7XZsxs13Zz5JLeoQpGiv7Yntf/view דיני צרעת בזמן הזה]''', קובץ הערות 'ולמען ילמדו' [[בופולו]] י"א ניסן תשפ"ג עמוד 43 {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:בריאות]] [[קטגוריה:צרעת]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:Border-radius
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:מפנה
(
עריכה
)
תבנית:ציטוט
(
עריכה
)
תבנית:קטגוריה בתבנית
(
עריכה
)
תבנית:קשר חב"די
(
עריכה
)
תבנית:תיבה
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)