עריכת הדף "משתמש:קרייזי אבאוט משיח/מילת אברהם אבינו"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{בעבודה}} | |||
'''מילת אברהם אבינו''' נעשתה על פי ציווי ה' בשנת התשעים ותשע לחייו של {{קס|אברהם|אבינו}}, והוא [[ברית מילה|מל]] את עצמו ואת כל בני ביתו הזכרים. בקשר עם המילה כרת ה' איתו ברית, הבטיח לו את [[ארץ ישראל]], החליף את שמו מ"אברם" ל"אברהם" והתגלה אליו בגילוי מיוחד. | '''מילת אברהם אבינו''' נעשתה על פי ציווי ה' בשנת התשעים ותשע לחייו של {{קס|אברהם|אבינו}}, והוא [[ברית מילה|מל]] את עצמו ואת כל בני ביתו הזכרים. בקשר עם המילה כרת ה' איתו ברית, הבטיח לו את [[ארץ ישראל]], החליף את שמו מ"אברם" ל"אברהם" והתגלה אליו בגילוי מיוחד. | ||
שורה 9: | שורה 10: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=לך לך יז, א-ח | {{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=לך לך יז, א-ח | ||
|תוכן=וַיֹּאמֶר אֱלֹקים אֶל אַבְרָהָם, וְאַתָּה אֶת בְּרִיתִי תִשְׁמֹר, אַתָּה וְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ לְדֹרֹתָם: זֹאת בְּרִיתִי אֲשֶׁר תִּשְׁמְרוּ בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם, וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ, הִמּוֹל לָכֶם כָּל-זָכָר: וּנְמַלְתֶּם אֵת בְּשַׂר עָרְלַתְכֶם, וְהָיָה לְאוֹת בְּרִית, בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם: וּבֶן שְׁמֹנַת יָמִים יִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר לְדֹרֹתֵיכֶם, יְלִיד בָּיִת, וּמִקְנַת כֶּסֶף מִכֹּל בֶּן נֵכָר, אֲשֶׁר לֹא מִזַּרְעֲךָ הוּא: הִמּוֹל יִמּוֹל יְלִיד בֵּיתְךָ וּמִקְנַת כַּסְפֶּךָ, וְהָיְתָה בְרִיתִי בִּבְשַׂרְכֶם לִבְרִית עוֹלָם: וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ, וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ, אֶת-בְּרִיתִי הֵפַר}} | |תוכן=וַיֹּאמֶר אֱלֹקים אֶל אַבְרָהָם, וְאַתָּה אֶת בְּרִיתִי תִשְׁמֹר, אַתָּה וְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ לְדֹרֹתָם: זֹאת בְּרִיתִי אֲשֶׁר תִּשְׁמְרוּ בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם, וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ, הִמּוֹל לָכֶם כָּל-זָכָר: וּנְמַלְתֶּם אֵת בְּשַׂר עָרְלַתְכֶם, וְהָיָה לְאוֹת בְּרִית, בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם: וּבֶן שְׁמֹנַת יָמִים יִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר לְדֹרֹתֵיכֶם, יְלִיד בָּיִת, וּמִקְנַת כֶּסֶף מִכֹּל בֶּן נֵכָר, אֲשֶׁר לֹא מִזַּרְעֲךָ הוּא: הִמּוֹל יִמּוֹל יְלִיד בֵּיתְךָ וּמִקְנַת כַּסְפֶּךָ, וְהָיְתָה בְרִיתִי בִּבְשַׂרְכֶם לִבְרִית עוֹלָם: וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ, וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ, אֶת-בְּרִיתִי הֵפַר}} | ||
===הטעם שלא מל לפני הציווי=== | ===הטעם שלא מל לפני הציווי=== | ||
למרות שאברהם ושאר [[האבות]] קיימו את כל התורה עוד קודם [[מתן תורה]]{{הערה | למרות שאברהם ושאר [[האבות]] קיימו את כל התורה עוד קודם [[מתן תורה]]{{הערה|יומא כח, ב. קידושין פב, א.}}, בכל זאת לא קיים אברהם אבינו את מצוות המילה עד שה' ציווה זאת עליו במפורש. כהסבר לתמיהה זו ישנם כמה הסברים מגדולי ישראל: | ||
* כיוון שאי אפשר למול יותר מפעם אחת, לא רצה אברהם למול את עצמו מראש כיוון שאז לא יוכל לקיים את המצוה לאחר הציווי ויפסיד את המעלה של "גדול המצווה ועושה"{{הערה| | * כיוון שאי אפשר למול יותר מפעם אחת, לא רצה אברהם למול את עצמו מראש כיוון שאז לא יוכל לקיים את המצוה לאחר הציווי ויפסיד את המעלה של "גדול המצווה ועושה"{{הערה|ריב"א על התורה סוף פרשת לך לך, מהרש"א יבמות ק, א. ועוד. וראה בלקוטי שיחות דלהלן הערה הבאה בהערות, שמבאר שהסבר זה אינו מתאים לפשוטו של מקרא.}}. | ||
* כיוון שקיום המצוות על ידי האבות היה רק '''הידור''' שקיבלו על עצמם. לאידך, היה '''ציווי מפורש''' שאסור עליהם לפגוע בגופם - "ואך את דמכם לנפשותיכם אדרוש"{{הערה|נח ט, ה.}}, שבו נאסר לאדם לשפוך דם עצמו. וכמובן, אין ההידור שקיבלו על עצמם דוחה את הציווי המפורש, כל עוד שלא הצטווה גם על המילה במפורש{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=39757&st=&pgnum=121 פנים יפות] לרבי [[פנחס הלוי הורביץ]], פרשת וירא. [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15778&st=&pgnum=158 לקוטי שיחות חלק ה', ע' 146].}}. | * כיוון שקיום המצוות על ידי האבות היה רק '''הידור''' שקיבלו על עצמם. לאידך, היה '''ציווי מפורש''' שאסור עליהם לפגוע בגופם - "ואך את דמכם לנפשותיכם אדרוש"{{הערה|נח ט, ה.}}, שבו נאסר לאדם לשפוך דם עצמו. וכמובן, אין ההידור שקיבלו על עצמם דוחה את הציווי המפורש, כל עוד שלא הצטווה גם על המילה במפורש{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=39757&st=&pgnum=121 פנים יפות] לרבי [[פנחס הלוי הורביץ]], פרשת וירא. [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15778&st=&pgnum=158 לקוטי שיחות חלק ה', ע' 146].}}. | ||
* מה שאמרו חז"ל שאברהם קיים את כל התורה - כוונתם רק לאחר שמל. | * מה שאמרו חז"ל שאברהם קיים את כל התורה - כוונתם רק לאחר שמל. | ||
* כיוון שהאומות היו עלולים להרגו לאחר המילה, לא יכול היה אברהם להסתכן ולסמוך על הנס - ורק לאחר שנצטווה במפורש היה יכול לא לפחד{{הערה|1=ארבעת התירוצים האחרונים הובאו ב[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14407&st=&pgnum=22&hilite= של"ה חלק תורה שבכתב פרשת לך לך]. שלושת הראשונים הביא בשם מפרשים קודמים, והאחרון שלו.}}. | * כיוון שהאומות היו עלולים להרגו לאחר המילה, לא יכול היה אברהם להסתכן ולסמוך על הנס - ורק לאחר שנצטווה במפורש היה יכול לא לפחד{{הערה|1=ארבעת התירוצים האחרונים הובאו ב[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14407&st=&pgnum=22&hilite= של"ה חלק תורה שבכתב פרשת לך לך]. שלושת הראשונים הביא בשם מפרשים קודמים, והאחרון שלו.}}. | ||
ובפנימיות הענינים: | ובפנימיות הענינים: | ||
* בגלל מעלתה של מצות מילה, שכוללת אור אלוקי הנמשך מלמעלה שאינו בערך לעבודת האדם, וגילוי זה הוא נעלה יותר ממצוות התורה. | * בגלל מעלתה של מצות מילה, שכוללת אור אלוקי הנמשך מלמעלה שאינו בערך לעבודת האדם, וגילוי זה הוא נעלה יותר ממצוות התורה. לכן אף שאברהם קיים את מצוות התורה, לא היה בכוחו להגיע בעבודתו לדרגה הנעלית של המילה, והיה צריך לחכות לגילוי מלמעלה. וכאשר התגלה אליו גילוי נעלה של "בעצם היום הזה"{{הערה|לשון הפסוק לך לך יז, כו.}} - שהוא מעין הגילוי שיתגלה מלמעלה לעתיד לבוא - אז היה בכוחו למול{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15778&st=&pgnum=158 תו"א לך לך יג, ב ד"ה בעצם היום הזה]. [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/b1/3/3/93B תורת חיים לך לך צג, ב ד"ה בעצם היום הזה]. ועוד.}}. | ||
* מכיוון שמצוות מילה היא היחידה מבין המצוות שלפני מתן תורה שבהן חדרה הקדושה בגשמיות העולם, בדומה לביטול הגזירה בשעת מתן תורה - לכן היה אברהם צריך לקבל כח מיוחד לכך בציווי ה' מלמעלה{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15778&st=&pgnum=91&hilite= לקוטי שיחות חלק ה' ע' 79 הערה 25].}}. | * מכיוון שמצוות מילה היא היחידה מבין המצוות שלפני מתן תורה שבהן חדרה הקדושה בגשמיות העולם, בדומה לביטול הגזירה בשעת מתן תורה - לכן היה אברהם צריך לקבל כח מיוחד לכך בציווי ה' מלמעלה{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15778&st=&pgnum=91&hilite= לקוטי שיחות חלק ה' ע' 79 הערה 25].}}. | ||
* מכיוון שבמצוה זו מתבטאת גדולתם של הצדיקים שיכולים לעשות יותר מהקב"ה עצמו. והנה, שייך שהאב יאמר לבנו שהוא גדול ממנו, אך לא שייך שהבן מעצמו יאמר שהוא גדול מאביו - ולכן לא יכול היה אברהם למול ללא ציווי{{הערה|1=קדושת לוי לרבי [[לוי יצחק מברדיצ'ב]], [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=50006&st=&pgnum=22&hilite= פרשת וירא].}}. | * מכיוון שבמצוה זו מתבטאת גדולתם של הצדיקים שיכולים לעשות יותר מהקב"ה עצמו. והנה, שייך שהאב יאמר לבנו שהוא גדול ממנו, אך לא שייך שהבן מעצמו יאמר שהוא גדול מאביו - ולכן לא יכול היה אברהם למול ללא ציווי{{הערה|1=קדושת לוי לרבי [[לוי יצחק מברדיצ'ב]], [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=50006&st=&pgnum=22&hilite= פרשת וירא].}}. | ||
שורה 41: | שורה 27: | ||
ה[[רמב"ן]]{{הערה|לך לך יז, כו.}} מקשה על כך ממה שנאמר במקום אחר ברש"י{{הערה|וירא יח, י.}} שכאשר הגיעו המלאכים לאברהם - ביום השלישי למילתו - היה זה [[חג הפסח]]. ולכן, סובר הרמב"ן שלא היתה המילה בדיוק ביום הולדתם של אברהם וישמעאל - בחודש תשרי, אלא בחודש ניסן (ומה שנאמר בפסוק "בעצם היום הזה" - כוונתו להדגיש את מעלתו של אברהם אבינו, שלא התמהמה, ומיד ביום שקיבל את הציווי נימול עם כל 813 ילידי ביתו). | ה[[רמב"ן]]{{הערה|לך לך יז, כו.}} מקשה על כך ממה שנאמר במקום אחר ברש"י{{הערה|וירא יח, י.}} שכאשר הגיעו המלאכים לאברהם - ביום השלישי למילתו - היה זה [[חג הפסח]]. ולכן, סובר הרמב"ן שלא היתה המילה בדיוק ביום הולדתם של אברהם וישמעאל - בחודש תשרי, אלא בחודש ניסן (ומה שנאמר בפסוק "בעצם היום הזה" - כוונתו להדגיש את מעלתו של אברהם אבינו, שלא התמהמה, ומיד ביום שקיבל את הציווי נימול עם כל 813 ילידי ביתו). | ||
===התייעצות עם ממרא=== | ===התייעצות עם ממרא=== | ||
תוכן ההתייעצות: בשפתי חכמים{{הערה|1=[http://www.ateret4u.com/online/f_01861.html#HtmpReportNum0017_L2 וירא יח, א. | תוכן ההתייעצות: בשפתי חכמים{{הערה|1= [http://www.ateret4u.com/online/f_01861.html#HtmpReportNum0017_L2 וירא יח, א.}} מביא כמה וכמה ביאורים למה התייעץ אברהם עם ממרא: | ||
* לראות אם נאמנים לו | * לראות אם נאמנים לו | ||
שורה 75: | שורה 57: | ||
הקב"ה התגלה אליו והוא "יושב" ולא "נופל", כמו שהיה עד שלא מל.. | הקב"ה התגלה אליו והוא "יושב" ולא "נופל", כמו שהיה עד שלא מל.. | ||
==קריאת שמו "אברהם"== | |||
בקשר לברית המילה החליף הקב"ה את שמו של אברהם, כמתואר בפסוק: | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=לך לך יז, ה | |||
|תוכן=וְלֹא יִקָּרֵא עוֹד אֶת שִׁמְךָ אַבְרָם, וְהָיָה שִׁמְךָ אַבְרָהָם, כִּי אַב הֲמוֹן גּוֹיִם נְתַתִּיךָ}} | |||
משמעות שינוי השם היא: עד המילה היה "אברם" במשמעות "רם", רוממות - היינו שלא היתה לו השפעה על הגויים, כיון שהערלה היוותה מסך וחציצה בין האור האלוקי של אברהם לבין עניני העולם והגויים. אמנם לאחר המילה נהיה "אב המון גויים", היינו ששולט עליהם, כי על ידי הסרת הערלה והמסך נכללו כל ה[[רפ"ח ניצוצין|ניצוצות]] שבגויים בקדושתו של אברהם{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/toraor/3/12B תו"א לך לך יב, ב ד"ה ולא יקרא].}}. | |||
בזכות היותו של אברהם "אב המון גויים" הפסיקה המשכת [[נשמה|נשמות]] גבוהות ל[[אומות העולם]] (בשונה מהמצב שקודם המילה שאז היו גם בין האומות נשמות גבוהות, כגון [[מתושלח]]). וזו הסיבה שהוא נהיה "אב המון גויים" בפירושו "אב ל[[גר|גרים]]"{{הערה|כמ"ש הרמב"ם הלכות בכורים פרק ד, הלכה ג.}} - כיון שלפני כן, כשהיתה המשכת נשמות גבוהות לאומות העולם, לא היה להם רצון להתגייר; רק לאחר המילה כאשר הפסיקו להיות אצלם נשמות גבוהות, אז נמשכים להתגייר. וזו הסיבה שמבני [[ישמעאל]] אין מוצאים כל כך גרים - כיון שהוא נולד לפני המילה, לפני שהחל ענין הגרות; בשונה מ[[עשו]] שישנם הרבה גרים מצאצאיו, כיון שנולד אחר המילה{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15982&st=&pgnum=431 מאמר ד"ה אני הנה בריתי אתך, תשד"מ].}}. | |||
===האיסור לקרוא לו בשם "אברם"=== | |||
==הבטחת הארץ== | |||
ה' הבטיח לאברהם אבינו לרשת את הארץ בזכות ברית המילה. הקשר ביניהם: | |||
החידוש שבהבטחת הארץ לאברהם בשעת המילה- אף שלפני כן הובטחה כבר ב[[ברית בין הבתרים]] - הוא, שבברית בין הבתרים הובטחה הארץ ל[[עם ישראל]] באופן של "מתנה" או באופן של "מכירה", היינו, בדרגה כזו הקשורה עם מעשיהם ופעולותיהם של המקבלים. אך בזכות ברית המילה ניתנה הארץ באופן של "ירושה" (כלשון הפסוק "'''לאחוזת עולם'''"), שאינה תלויה כלל במעשיהם של עם ישראל - אלא הם זוכים לקבל את הארץ מצד הקשר העצמי שלהם עם הקב"ה{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14958&st=&pgnum=59&hilite= לקוטי שיחות חלק לה, ע' 48].}}. | |||
==הגילוי האלוקי בעקבות המילה== | ==הגילוי האלוקי בעקבות המילה== | ||
שורה 87: | שורה 85: | ||
כתב הרמב"ם{{הערה|פירוש המשניות חולין סוף פרק ו.}}: | כתב הרמב"ם{{הערה|פירוש המשניות חולין סוף פרק ו.}}: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן | {{ציטוט|מרכאות=כן | ||
|תוכן=ושים לבך על העיקר הגדול . . שכל מה שאנו מרחיקים או עושים היום, אין אנו עושין אלא במצות הקב"ה ע"י [[משה רבינו]] ע"ה, לא שהקב"ה אמר זה לנביאים שלפניו . . וכמו כן אין אנו מלין מפני שאברהם אבינו ע"ה מל עצמו | |תוכן=ושים לבך על העיקר הגדול . . שכל מה שאנו מרחיקים או עושים היום, אין אנו עושין אלא במצות הקב"ה ע"י [[משה רבינו]] ע"ה, לא שהקב"ה אמר זה לנביאים שלפניו . . וכמו כן אין אנו מלין מפני שאברהם אבינו ע"ה מל עצמו ואנשי ביתו, אלא מפני שהקב"ה צוה אותנו ע"י משה רבינו שנמול כמו שמל אברהם אבינו ע"ה}} | ||
נתבאר בלקו"ש{{הערה|1=לקוטי שיחות [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15861&st=&pgnum=52&hilite= חלק י, ע' 44]. [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&st=&pgnum=66&hilite=חלק ל, ע' 53]. חלק לה, ע' 48.}} | נתבאר בלקו"ש{{הערה|1=לקוטי שיחות [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15861&st=&pgnum=52&hilite= חלק י, ע' 44]. [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&st=&pgnum=66&hilite=חלק ל, ע' 53]. חלק לה, ע' 48.}} |