פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
מקדש מלך (ספר)
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
{{פירוש נוסף|נוכחי=ספר קבלה של רבי שלום בוזגלו|אחר=סדרת ספרים המלקטת מענות ומכתבים מהרבי|ראו=מקדש מלך (לאופר)}} הספר '''מקדש מלך''' הוא אחד מספרי היסוד המקובלים והנפוצים ביותר מתורת הקבלה של חכמי מרוקו, שהתחבר כפירוש על ספר הזוהר מאת רבי שלום בוזגלו (המכונה גם 'הרש"ב') מתוך ספרי המקובלים המרוקאים שקדמו לו. הספר מצוטט רבות בכתבי [[רבותינו נשיאינו]] המתייחסים אליו כבר סמכא ומבססים על הנאמר בו ענינים רבים בתורת החסידות. ==היסטוריה== בין גדולי רבני יהדות מרוקו שעסקו בתורת הקבלה, היו כמה שהעלו את חידושיהם וביאוריהם ל[[ספר הזוהר]] על גבי הכתב, ביניהם הספר 'לקט שושנים' מאת רבי יעקב פינטו ורבי ישעיה הכהן (בו גם נכללו דברי תורתו של רבם המשותף רבי אברהם אזולאי){{הערה|ספר שרבי שלום בוזאגלו עצמו סייע בעריכתו, כפי שכותבים רבותיו בהקדמת הספר.}}, הספר 'מקדש השם' של רבי משה זכות, וכן קובץ ליקוטים מכתבי [[האריז"ל]] הנוגעים לפירושי הזוהר. בין תלמידיהם של גדולים אלו, נמנה רבי שלום בוזגלו{{הערה|נולד בשנת [[ה'ת"ס]] ונפטר ב[[י"ב באב]] [[ה'תק"ם]]. מלבד רבותיו הנזכרים, היה גם תלמידו של רבי חיים בן עטר הזקן, סבו של רבי חיים בן עטר, וכן של אביו רבי משה ששימש כראש ישיבה בעיר סאלי.}}, אשר בעקבות רדיפות של מלך [[מרוקו]] כלפיו עבר להתגורר בשנת [[תק"ה]] ב[[לונדון]] ושימש בה כרב [[מורה הוראה]] ו[[אב בית דין]], ובה גם ערך את ספריו הרבים, אשר בכולם משותף השם 'מלך': 'כסא מלך', 'הדרת פני מלך', וכו', כשהספר הבולט ביותר מביניהם היה הספר 'מקדש מלך' שערך כפירוש על ספר הזוהר כשהוא מתבסס על ספרי רבותיו הגדולים, ספר שהקנה לו את עיקר פרסומו לדורות. הספר נדפס לראשונה ב[[אמסטרדם]] בשנת [[תקט"ו]], ובזכות העובדה שנדפס באירופה, זכה לתפוצה רחבה גם בקרב גדולי החסידות ובשל כך מצוטט רבות בספרי גדולי החסידות. בתורת חסידות חב"ד מצוטט הספר כבר בספר התניא{{הערה|קונטרס אחרון פרק ג'.}} ובלקוטי תורה{{הערה|בעשרות מקומות, כגון בפרשת צו טו, א-ב.}}, וכן בעוד מאות ואלפי מובאות, המראים את המקום החשוב שתופס הספר במחשבת פנימיות התורה. == לקריאה נוספת == *מנחם מענדל ברונפמן, '''הושלכתי לאש על קידוש השם''', שבועון כפר חב"ד גליון 1975 עמוד 66 *הרב משה הלל, 'מן הגנזים' ספר עשירי עמודים מד-מז *הרב יוסף פרץ, 'עץ החיים' (באבוב) גליון לה עמודים תסט-תפא == קישורים חיצוניים == * [http://www.hebrewbooks.org/43078'. '''מקדש מלך'''] - פירוש על [[ספר הזוהר|הזוהר]], נדפס לראשונה ב[[אמסטרדם]] בשנת תק״ו או תק״י. במשך השנים שלאחר מכן הוסיף הרב הארות, חידושים ותיקונים שלא זכה להדפיס בחייו. {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:ספרי קבלה]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:פירוש נוסף
(
עריכה
)
תבנית:קישור אם קיים
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)