פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
מורה שיעור
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:מורה שיעור.jpg|ממוזער|צילום דף השער של המורה שיעור שיצא לאור כקונטרס בפני עצמו לקראת התחלת מחזור הלימוד השני בתניא, בי"ט כסלו תש"ד]] '''מורה שיעור''' הוא קונטרס המהווה חלוקה של ספר למקטעי לימוד יומיים, מתוך מטרה לסיים אותו תוך תקופת זמן קצובה, כחלק מה[[שיעורים יומיים|שיעורים היומיים]]. רבותינו נשיאינו ערכו 'מורה שיעור' ל[[תניא]] ולספר ה[[רמב"ם]], וקונטרסים אלו נמנים במספר הספרים שלהם בתקציר תולדות חייהם המודפס ברשימת [[שלשלת היחס]]. ==מורה שיעור לתניא== חלוקת מורה השיעור לספר התניא נעשתה על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]] בשנת [[תש"ג]], והוא נדפס הן כקונטרס בפני עצמו, והן כחלק מספר [[היום יום]] שיצא לאור באמצע השנה{{הערה|1=[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/05/31-05-2021-15-58-29-%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%94-%D7%92%D7%A2%D7%A8%D7%9C%D7%99%D7%A6%D7%A7%D7%99-%D7%A4%D7%95%D7%A4%D7%A8-%D7%99%D7%91-%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9F-%D7%AA%D7%A9%D7%A4%D7%90.pdf תצלום הגהות הרבי לדף השער של המורה שיעור משנת תשי"ג], תשורה גרליצקי-פופר תשפ"א עמוד 146.}}. אדמו"ר הריי"צ ערך מראש חלוקה נפרדת לשנה מעוברת ולשנה פשוטה. המורה שיעור לתניא נדפס כחוברת בפני עצמה בשנים [[תש"ג]]-[[תש"ח]], ולאחר מכן פסקה הוצאתו לאור, ובשנת [[תשי"ד]] צורף לראשונה כהוספה לדפוסי התניא הנמכרים, ומאז צורף לכל המהדורות הנדפסות ברחבי העולם. תרגום המורה שיעור לשפת ה[[אידיש]] נסדר על ידי החסיד ר' [[צבי הירש גנזבורג]]. הרבי התבטא שגם מי שאין ביכולתו ללמוד את כל השיעור היומי בתניא כפי שנסדר במורה שיעור, ילמד לפחות כמה שורות, היות שבכך מתקשר באופן עצמי עם אדמו"ר הזקן{{הערה|משיחת שבת פרשת שמות תשי"ג.}}. ===מאפייני החלוקה וייחודיותה=== [[קובץ:מורה שיעור 02.jpg|ממוזער|הגהת הרבי על המורה שיעור בתניא, לתאריך ז' שבט בשנה מעוברת]] חלוקת התניא נעשתה באופן כזה שיום אחד בשבוע שיעור התניא ארוך יותר מהרגיל (בשנים הראשונות בהן נעשתה החלוקה – היה זה בשבת קודש). הרבי התבטא על חלוקה זו שיש בה "א בעל-שם'סקע ענינים"{{הערה|לקוטי שיחות חלק ב' עמוד 459.}}. כך לדוגמה, מציין הרבי לכך שגם בחלוקה של [[שנה פשוטה]] וגם בחלוקה של [[שנה מעוברת]] לומדים את [[אגרת הקודש כ"ז]], העוסקת בהסתלקות הנשיא, בדיוק בימים בהן נשלמים תשעה חודשים להסתלקותו{{הערה|את הקשר בין הענינים מבאר הרבי בלקוטי שיחות הנ"ל.}}. בדומה לכך ניתן להבחין שכמה מגדולי ישראל מוזכרים הן בשנה פשוטה והן בשנה מעוברת בשיעורים החופפים ל[[יום ההילולא]] שלהם, דוגמת הבעל שם טוב שהסתלק ביום ב' דחג השבועות והן בשנה פשוטה והן בשנה מעוברת לומדים ביום זה את תורת הבעל שם טוב עליה מבוסס כל שער היחוד והאמונה{{הערה|רש"י שהסתלק בכ"ט תמוז מוזכר בשנה פשוטה ביום שלמחרתו, ובשנה מעוברת יומיים לאחר מכן. האריז"ל שהסתלק בה' מנחם אב מוזכר בשנה מעוברת ביום שלמחרתו, ועוד בדוגמת הנ"ל.}}. למרות שהיה ניתן בשנה מעוברת לחלק בצורה שונה רק את השיעורים הסמוכים לחודש אדר ולא את החלוקה כולה, הסביר הרבי ששנה מעוברת היא מחולקת בכל הימים שלה ולא רק בחודש אדר, ולכן כל החלוקה שונה{{הערה|1=מענה לר' [[שניאור זלמן גוראריה]]: '''שכל''' השנה חלוק בין פשוטה למעוברת - ואפילו בנגלה (בדינים התלויים ביב"ח [= בי"ב חודש] ונאמר בהם הל' שנה. אמירת ולכפרת פשע '''ועוד''').}} (כשלפעמים קצב הלימוד לפי החלוקה של שנה מעוברת 'איטי' יותר משנה פשוטה, ולפעמים 'מהיר' יותר). ===הדפסת המורה שיעור בשולי הגליון=== מאז חלוקת התניא לשיעורים יומיים, היה קושי שהתלווה לאמירת השיעור היומי, כיון שהיה צורך בכל יום מחדש לחפש במורה שיעור מהיכן עד היכן צריך לומר. בשל כך, חלק מהחסידים{{הערה|דוגמת הרב [[יהודה אריה קורנט]].}} הוסיפו את ציוני המורה שיעור בכתב ידם על טופס התניא מבפנים. על מנת להקל ולענות על הצורך, פנו במשך השנים מספר מוציאים לאור לרבי{{הערה|1=אחד מהם, חסיד גור בשם ר' אברהם יצחק רוזנבום כתב לרבי בשנת תשכ"ד והרבי השיב לו על כך בשלילה ([http://www.teshura.com/teshurapdf/Hartman%20-%20BM%20-%20Teves%2010%2C%205775.pdf ראו צילום בתשורה עמוד 47]), ועל פי השמועה גם ה[[וועד להפצת שיחות]].}}, והציעו להדפיס את ה"מורה-שיעור" בגוף התניא, עם ציונים בשולי הגליון, אך הרבי שלל את הרעיון לחלוטין. הסיבה לכך הייתה ההוראה לא לשנות מדפוס התניא ולהדפיס אך ורק במהדורת צילום מדפוס התניא של שנת תר"ס שנדפס ב[[דפוס האלמנה והאחים ראם]] בוילנא{{הערה|בלשון הרבי: "וישנה? כפשוט שאין לשנות מכמו שהדפיסו רבותינו משנת תר"ס" (לקוטי שיחות חלק ל"ו עמוד 222).}}. עם זאת, בשנת [[תשמ"ט]] הודפס לראשונה תניא עם ציון המורה שיעור בשולי הגליון, על ידי [[היכל מנחם ארץ הקודש]]. על אף הידיעות המפורשות שהרבי שלל, לטענת היכל מנחם הם קיבלו על כך אישור מהרבי, אך לעת עתה מענה זה לא נדפס. לטענת הרב [[יעקב חזן]]{{הערה|שבועון בית משיח גליון 70 וגליון 76, "שנת ה200 להדפסת התניא".}} במענה זה היו כלולים 2 תנאים-הוראות: 1) "להרחיק מהפנים (המ"מ) ככל האפשרי". 3) האישור הינו חד-פעמי (כפי שנמסר על ידי הועד להפצת שיחות{{הערה|הממונים על הדפסת התניא ברחבי העולם.}}). מאוחר יותר באותה שנה שלל הרבי הדפסה נוספת כזו, וכשהכניסו לרבי לפני ההדפסה את דף השער בו כתוב "הוצאה מיוחדת עם ציוני השיעור היומי בשולי הגליון", מחק הרבי שורה זו. מפי השמועה{{הערה|שמקורה במזכיר הרב [[יהודה לייב גרונר]].}}, הבחינו המזכירים בדפוס תניא כזה מונח על שולחן הרבי{{הערה|אך לא ברור באיזה דפוס מדובר, האם באותה הוצאה שקיבלה אישור חד-פעמי, או בהו"ל מאוחרת יותר.}}. ==מורה שיעור לרמב"ם== הרעיון להדפסת מורה שיעור לרמב"ם הועלה על ידי הרבי כבר בשיחת היסוד בה הכריז הרבי על [[תקנת לימוד הרמב"ם]] ב[[אחרון של פסח]] תשד"מ, וכבר אז קבע הרבי שמטרת המורה-שיעור היא לאחד את כל ישראל, כך שגם מי שעדיין לא הצטרף ללימוד באופן קבוע, יוכל על ידי המורה שיעור ללמוד את פרקי הרמב"ם שלומדים כעת כל לומדי הרמב"ם בכל העולם. עיקר העבודה של החלוקה הייתה נצרכת עבור חלקי ההקדמה, ועבור ההלכות שאינם מחולקות לפרקים (דוגמת נוסח התפילה וכדומה), וכן להקל על המעקב העצמי של כל אחד מהלומדים. המורה שיעור נערך על ידי חברי מערכת הוצאת ספרים קה"ת על פי הוראותיו המפורטות של הרבי שאף הגיה אותו בפרטיות. כך לדוגמה העיר בנוגע ללימוד בערב [[תשעה באב]] לשאול [[רב מורה הוראה]] מתי ללמוד את השיעור היומי. הרבי עצמו התייחס להחלטותיו בעריכת המורה שיעור, וביאר מדוע בשונה מהמנהג בשעת סיום לקשר את סוף הספר עם תחילתו, קבע במורה שיעור שאחרי שמסיימים את לימוד ההלכות מתחילים מחדש את ההקדמה ולא מתחילים מייד את ההלכות עצמם{{הערה|שיחת י"ג ניסן תשמ"ה, התוועדויות חלק ג' עמוד 1763.}}. ===הדפסת והפצת המורה שיעור=== מאז המחזור הראשון מודפס הלוח בארץ הקודש על ידי מטה לימוד הרמב"ם המסונף ל[[צעירי אגודת חב"ד]], והוא מודפס הן בפורמט אישי כסימניה בה מודפסים השיעורים של שלושת המסלולים (פרק אחד, שלושה פרקים, וספר המצוות), והן כלוח לתליה בבתי הכנסת. לאחר הקמת [[התאחדות החסידים]], החלו ליזום הוצאה לאור של לוח מורה שיעור לרמב"ם היומי בפורמט כיס. ==מורי שיעור נוספים== מלבד מורי השיעור השווים לכל נפש, לאורך השנים יזמו חסידים מסלולי לימוד שונים והדפיסו עבורם לוח מורה שיעור, דוגמת לוח לימוד של שולחן ערוך אדמו"ר הזקן ביוזמת הרב אהרון גולד{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=84148 ראו דוגמה לקישור ללוח].}}, ועוד. ==קישורים חיצוניים== *'''[http://www.teshura.com/Likut%20Kisvei%20Yad%20Kodesh%20%234%20-%20Siyum%20hoRambam.pdf הגהות הרבי על לוח המורה שיעור ברמב"ם]''', עמוד 5 ואילך {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:ספרי אדמו"ר הריי"צ]] [[קטגוריה:ספרי אדמו"ר שליט"א]] [[קטגוריה:תקנות חב"ד]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)