פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
ישראל יעקב יעבץ
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:שער תשובות מהריש.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר תשובות מהרי"ש]] הרב '''ישראל יעקב יעבץ''' ([[תקצ"ז]] לערך{{הערה|כפי שיוצא ממכתב ששלח המהרי"ש אל הרב משה נחום ירושלימסקי בשנת תרנ"ח בבקשתו לסיוע לעלות לארץ ישראל ושם הוא מציין שהוא ורעייתו עברו זה מכבר את גיל שישים.}} - [[ד' אייר]] [[תער"ב]]) היה רבה של העיר [[קרמנצ'וג]] באוקראינה בין השנים (תרכ"ח - תרס"ו), בעל ספר "תשובות מהרי"ש" המכיל התכתבויות רבות עם גדולי רבני דורו, ממקורביו של האדמו"ר רבי [[מרדכי דב טברסקי (הורנסטייפל)]]{{הערה|1= [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=118. הפיסקה האחרונה בספר תשובות מהרי"ש], וראה גם בספר רבינו הקדוש מהארנסטייפל עמודים שכ"ג - שכ"ה.}}. ==תולדות חיים== הרב ישראל יעקב יעבץ נולד בקריוקוב (פרבר של העיר קרמנצ'וג) לאביו הרב [[משולם זוסיא אהרן יעבץ]] רבה של העיר קרמנצ'וג, וכבר בהיותו אברך צעיר לימים החל לשמש כמו"ץ בקהילת זלאטאפאליע, בשנת תרכ"ב סייע בהתרה של מקרה קשה של עגונות שאירע בקהילתו{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=31&hilite תשובות מהרי"ש סימן ט"ו]}} ביחד עם רבי יוסף מסלוצק ורבי שמואל אביגדור תוספאה, לאחר פטירתו של אביו בשנת תרכ"ח הוכתר לממלא מקומו של אביו ברבנות העיר קרמנצ'וג{{הערה|ממכתב ששלח הרב טרשצ'אנסקי אל הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי בבקשה לסייע לו להתמנות לרב העיר מצד זכות חזקה, מופיע גם בספר על אבותינו ועל יחוסם עמוד 55.}}, ושימש בכתר הרבנות במשך קרוב לארבעים שנה{{הערה|מהמכתב שמתואר בהערה הקודמת, ומופיע בספר על אבותינו ועל יחוסם עמוד 50.}}. ===תקופת רבנותו=== במשך תקופה זו ניהל את ענייני עירו ביד רמה ונלחם על צביונה התורני של העיר בנושאים כגון: איסור על אפיית [[מצות]] מכונה בשל חששות שהעלו גדולי ישראל באותה תקופה{{הערה|בשנת תר"ן נפתחה בקרמנצ'וג מאפייה למצות מכונה על ידי שלמה זיוואוו למרות אזהרותיהם של רבני העיר והרב ישראל יעקב יעבץ היה ראש הנלחמים באפיית המצות במאפייה זו לאחר שנתגלו חששות רבים במאפייה, ולשם כך הוא ניהל התכתבות נרחבת עם הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי בקאמינקא כדי למנוע מתושבי העיר מלהיכשל בכך.}}, איסור על מכירת אתרוגי קורפו בשל חשש מורכב{{הערה|המליץ ה' סיון תרנ"א.}}, תמיכה במשפחות אנשי החיל ששירתו בצבא הצאר הרוסי{{הערה|הצפירה כ"ט טבת תרנ"ט.}}, תמיכה בעסקים שומרי [[שבת]] תוך פרסום מודעות הקוראים לתושבי העיר הלא יהודיים לבצע את עסקיהם עם יהודים שומרי שבת בימים הסמוכים לשבת בכדי שפרנסתם של יהודים שומרי שבת לא תיפגע{{הערה| המליץ כ' מנחם אב תרס"ג.}}, ובנושאים רבים נוספים. ===התכתבות הלכתית עם גאוני הדור=== הרב ישראל יעקב יעבץ ניהל התכתבויות הלכתיות רבות עם גאוני וגדולי דורו: רבי [[יוסף דוב סולובייצ'יק]] בעל "הבית הלוי" מבריסק{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=55&hilite= תשובות מהרי"ש סימנים ל"ה ו-ל"ו].}}, רבי [[יצחק אלחנן ספקטור]] מקובנה{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=31 תשובות מהרי"ש סימן י"ד].}}, רבי [[יוסף שאול נתנזון]] בעל ה"שואל ומשיב"{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=102&hilite= תשובות מהרי"ש סימן ס"ג].}}, רבי [[חיים ברלין]]{{הערה|על אבותינו ועל יחוסם עמוד 47.}}, האדמו"ר רבי [[מרדכי דב טברסקי (הורנסטייפל)]]{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=65&hilite= תשובות מהרי"ש סימן מ"א ו-מ"ב].}} ורבים אחרים, חלק מהתכתבויות אלו מופיעות בספרו '''"תשובות מהרי"ש"'''{{הערה|בהקדמה לספרו תשובות מהרי"ש הרב ישראל יעקב יעבץ מציין שהמכתבים המופיעים בשו"ת זה הינם המעט מההתכתבויות שהיו לו עם גדולי דורו אך רובם אבדו לו, ייתכן בעת העלייה לארץ ישראל בשנת תרס"ו כשנה לפני הוצאת הספר לדפוס.}}. כמו כן הוא ניהל התכתבות ענפה ביותר בנושאים הלכתיים ואישיים עם הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי מקאמינקא מגדולי המשיבים בדורו{{הערה|מכתבים רבים נשתמרו באוסף הרב ירושלימסקי במכון שוקן בירושלים.}}. ===עלייה לארץ ישראל=== במשך שנים רבות תמך הרב יעבץ באביוני ארץ ישראל באמצעות תרומותיו לחברת משכיל אל דל בעיה"ק צפת שסייעה לנזקקים לקבל טיפול רפואי שידם לא הייתה משגת{{הערה|ממכתב מכ"ב ניסן תרנ"ח בו הוא מבקש מהגאון הרב ירושלימסקי להעביר את תרומות לחברת משכיל אל דל באמצעות שאר בשרו הרב חיים חייקל שפירא סוכן חברת משכיל אל דל.}}, בנוסף לכך ניסה הרב יעבץ לממש את שאיפתו רבת השנים לעלות לארץ ישראל, החל משנת תרנ"ו הוא החל בבירורים על אפשרות מגורים בארץ ישראל אך לפי מידע שהגיע לפניו החליט לוותר בינתיים על שאיפתו זו{{הערה|פרטים אלו נחשפו ממכתב ששלח הרב ישראל יעקב יעבץ אל הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי מב' תמוז תרנ"ו ששם הוא חושף לראשונה את שאיפתו רבת השנים לעלות לארץ ישראל אך גם את המידע שהגיע לפניו שלאחרונה התרבו פריצי הדור שם והם עלולים לחמוס אותו בהגיעו לשם.}}, ההזדמנות הראשונה הממשית למלא את שאיפתו זו הגיעה בשנת תרנ"ח כאשר הרב יעבץ ניסה באמצעות הרב משה לוי החכם באשי היושב באיסטנבול להשיג אישור עלייה לארץ ישראל{{הערה|הפרטים הללו נחשפו ממכתב ששלח הרב ישראל יעקב יעבץ אל הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי בחוה"מ פסח תרנ"ח שבו הוא מבקש שיפעיל את קשריו הקרובים עם החכם באשי כדי שיפעל אצל השלטונות העותומניים שיוכל לקבל אישור עלייה לארץ ישראל.}} , אך לאחר מספר ימים הוא קיבל מידע{{הערה|את המידע הנ"ל הוא חשף בפני הגאון הרב ירושלימסקי מספר ימים לאחר מכן בעקבות מידע שקיבל ממקורביו.}} שכרגע אין אפשרות להשיג את האישור המיוחל בשל גזירה שהטילו השלטונות העותומניים בארץ ישראל על עליית יהודים לארץ ושאפילו באמצעות שוחד ממון לא ניתן לקבל אישור עלייה{{הערה|המליץ מי"ט ניסן תרנ"ח פרסם כתבה על סגירת נמל יפו לעליית יהודים ואפילו תמורת שוחד ממון רב.}}, ולכן התכנית נגנזה לעת ההיא. בחודש אדר בשנת [[תרס"ו]] עלה בידו לאחר ניסיונות חוזרים ונשנים למלא את שאיפת חייו לעלות ל[[ארץ ישראל]]{{הערה|כך עולה ממכתבים רבים ששלח הרב ישראל יעקב יעבץ אל הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי החל משנת תרנ"ח, באחד ממכתבים אלו הוא ביקש שייצור קשר עם חכם הכולל באיסטנבול שיסייע לו בעניין השגת אישור כניסה לארץ ישראל היות ומדובר היה בתקופה שהעותמאנים הקשו מאוד על עליית יהודים לארץ.}}, בהגיעו ל[[ירושלים]] מונה לוועד רבני העיר והיה שותף להחלטות רבות הנוגעות לצביונה החרדי של העיר. הרב ישראל יעקב יעבץ נפטר ב[[ד' באייר]] [[תער"ב]] והמון רב נהר אחר מיטתו ואף הוכרזה שביתת מלאכה כנהוג ביום ההלוויה, ומנוחתו כבוד בבית העלמין היהודי בהר הזיתים בירושלים{{הערה|מתוך כתב בעיתון מוריה ד' אייר תער"ב.}}. את מקומו ברבנות העיר קרמנצ'וג מילא אחיינו הרב [[משה טרשצ'אנסקי]]. לרב ישראל יעקב יעבץ ולרעייתו הרבנית חנה לא נולדו ילדים, ובהקדמתו לספרו תשובות מהרי"ש הוא מציין שאחת הסיבות שהביאו אותו לכתוב את ספרו זה שהוא ראה בהדפסת חידושי תורה אלו כשם ושארית לזכרו{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=493&st=&pgnum=4 הקדמה לספר תשובות מהרי"ש].}}. ==קשריו עם רבותינו נשיאנו== במכתב ששלח הרב ישראל יעקב יעבץ אל הגאון הרב משה נחום ירושלימסקי מקאמינקא בנוגע לפולמוס סביב יין הצימוקים והברכה שיש לברך עליו, הוא מציין שהוא שלח שאלה זו אל [[אדמו"ר הרש"ב]] שענה לו באמצעות רבה השני של העיר הרב [[יצחק יואל רפאלוביץ']] שאין בליובאוויטש מסורת ברורה איך נוהגים בכך, באותו מכתב מצויינת תשובה דומה שהוא קיבל משליח שהגיע מהאדמו"ר רבי [[שלמה זלמן שניאורסון]] בעל "המגן אבות" מקאפוסט. בהקדמה לספר [[קונטרס ומעיין]] של [[אדמו"ר הרש"ב]] מצויין שכשהגיעה האגרת הקודש עם המאמר ראש השנה של החסידות רבני העיר הרב ישראל יעקב יעבץ ואחיינו הרב [[משה טרשצ'אנסקי]] רקדו בלא בגד עליון{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15688&st=&pgnum=27 הקדמה לקונטרס ומעיין עמוד 25.]}}. בספר תשובות מהרי"ש מצויינת התכתבות יחודית בין [[אדמו"ר הצמח צדק]] לבנו האדמו"ר רבי [[יוסף יצחק שניאורסון (בן אדמו"ר הצמח צדק)]] מאוורוטש בנושא אכילת מרק עוף בתשעת הימים בזמן המגיפה הקשה שפרצה ברוסיה באותה התקופה, התכתבות זו נמצאת גם בשו"ת צמח צדק, ובהערות שם מעיר [[הרבי]] נשיא דורנו שמקור התכתבות זו הינה בספר תשובות מהרי"ש של הרב ישראל יעקב יעבץ מקרמנצ'וג{{הערה|1= [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=58854&st=&pgnum=367&hilite= שו"ת צמח צדק על אורח חיים כרך ב' עמוד שמ"ג]}}. ==משפחתו== * '''אחותו''' - הרבנית חנה גיטל טרשצ'אנסקי אשת הרב [[שאול טרשצ'אנסקי]] משדה לבן. * '''אחיינו''' - הרב [[משה טרשצ'אנסקי]] ממלא מקומו ברבנות העיר קרמנצ'וג. * '''אחייניתו''' - הרבנית יענטע פערל וואלפאוויץ' אשת הרב [[מנחם מענדל וואלפאוויץ']] רבה של העיירה קריוקוב הסמוכה לקרמנצ'וג. ==ספריו== * '''תשובות מהרי"ש''' (ירושלים תרס"ז). ==הסכמות== הרב ישראל יעקב יעבץ נתן הסכמות לספרים רבים, בינהם: * '''דבש מסלע''' - לרב מאיר ברודא (ברדיטשוב, תרנ"ה). * '''נעם מגדים''' - לרב משה חייטין (תרנ"ז). * '''זכרון בספר ואבן ספיר''' - לרב יוסף ספירשטיין (תרנ"ח). * '''המזכיר''' - לרב משה דוד אסנער (וורשה, תר"ס). * '''פתחי חיים''' - לרב חיים יצחק גאנדמן מקרלין (וורשה, תרס"ט). * '''צרור החיים''' - מאמרים מצדיקי ואדמו"רי בית צ'רנוביל, הסכמתו מופיעה ביחד עם אדמו"רי צ'רנוביל בדורו. ==לקריאה נוספת== *'''על אבותינו ועל יחוסם''' מאת הרה"ח ר' חיים עוזר מרינובסקי מכפר חב"ד. *'''רבינו הקדוש מהארנסטייפל ''' עמודים שכ"ג -שכ"ה. {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:רבני ערים]] [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תקצ"ז]] [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תרע"ב]] [[קטגוריה:אישים בקרמנצ'וג]] [[קטגוריה:אישים בירושלים]] [[קטגוריה:ידידי חב"ד]] [[קטגוריה:רבני קרמנצ'וג]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)