עריכת הדף "יעקב עמנואל שוחט"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 8: | שורה 8: | ||
בישיבה ב-770 למד קרוב לתשע שנים, כשהוא רושם הערות רבות על החומר הנלמד אותם היה מכניס תדיר ל{{ה|רבי}}. לאחר ש[[סמיכה|הוסמך לרבנות]] נשא לאשה את מרת יפה, ועבר להתגורר בטורונטו. | בישיבה ב-770 למד קרוב לתשע שנים, כשהוא רושם הערות רבות על החומר הנלמד אותם היה מכניס תדיר ל{{ה|רבי}}. לאחר ש[[סמיכה|הוסמך לרבנות]] נשא לאשה את מרת יפה, ועבר להתגורר בטורונטו. | ||
בשנת תשי"ד השתתף יחד עם ב' חבריו ר' [[אלכסנדר זיסל פיקרסקי]] ור' [[זושא פויזנר]] באירוע שהיה בספריה של בית ספר יהודי, שבמהלכו קרסה הספריה, דבר שעורר רעש גדול בקהילה היהודית, והרבי התייחס לדבר במספר מכתבים, ואף הקדיש שיחה לכך אמירת מיוחדת בליל א' דחג הפסח תשי"ד, ונתן 'תיקון' למשתתפים באירוע. | |||
== לימודיו האקדמאים == | == לימודיו האקדמאים == | ||
שורה 23: | שורה 25: | ||
בשנת [[תש"כ]], כשהרבי עורר ב[[שטורעם]] מיוחד אודות שנת ה-200 ל[[הסתלקות]] [[הבעל שם טוב]] כתב עשרה פרקים על תולדות חייו של הבעל שם טוב, והכניס להגהה לרבי. הרבי העיר הערות שונות. עיקר ההערות נסב אודות מקורות לא חסידיים על תולדות חייו של הבעל-שם-טוב{{הערה|ראו בערך [[ביוגרפיה]]}}, וכשסיים את עבודתו הורה לו להדפיס את עבודתו בצורת ספר. הספר יצא לאור כשנה לאחר מכן. | בשנת [[תש"כ]], כשהרבי עורר ב[[שטורעם]] מיוחד אודות שנת ה-200 ל[[הסתלקות]] [[הבעל שם טוב]] כתב עשרה פרקים על תולדות חייו של הבעל שם טוב, והכניס להגהה לרבי. הרבי העיר הערות שונות. עיקר ההערות נסב אודות מקורות לא חסידיים על תולדות חייו של הבעל-שם-טוב{{הערה|ראו בערך [[ביוגרפיה]]}}, וכשסיים את עבודתו הורה לו להדפיס את עבודתו בצורת ספר. הספר יצא לאור כשנה לאחר מכן. | ||
כשהוצאת קה"ת הוציאה את [[כתר שם טוב]], הורה לו הרבי לכתוב הערות וציונים על הספר. מספר שנים אחר כך הורה לו הרבי הוראה דומה על הספר [[צוואת הריב"ש]], והוראה נוספת לכתוב [[ספרי מפתחות|מפתחות]] על שניהם. בשנת [[תשל"ג]] כשהוציאה קה"ת את ספרי [[הרב המגיד]] ביקש ממנו הרבי את הערותיו שיש לו על הספרים, למרות שמעולם לא סיפר לאיש על ההערות הנמצאות באמתחתו. הערותיו הודפסו בספרים [[מגיד דבריו ליעקב]] ו[[אור תורה]] להמגיד. בשנת [[תשל"ד]] התבקש מהרבי לכתוב ביוגרפיה ב[[אנגלית]] על הרב המגיד, הספר יצא לאור כבר באותה שנה. לאחר זמן קצר הורה לו הרבי לערוך מפתחות על ספרי הרב המגיד. זו הייתה עבורו מלאכה קשה, אך הרבי דרבן אותו ואמר כי "זה שייך דווקא לך". ב[[ערב שבת]] [[שבת בראשית|בראשית]] [[תשל"ח]], לאחר ה[[ראש חודש כסלו|התקף לב]] שקיבל הרבי ב[[שמיני עצרת]], הוציא הרבי פתק עם מילה אחת: "המפתחות?". הפתק, עם הזמן הרגיש בו הוציא אותו הרבי שהראה על הדחיפות המיוחדת, | כשהוצאת קה"ת הוציאה את [[כתר שם טוב]], הורה לו הרבי לכתוב הערות וציונים על הספר. מספר שנים אחר כך הורה לו הרבי הוראה דומה על הספר [[צוואת הריב"ש]], והוראה נוספת לכתוב [[ספרי מפתחות|מפתחות]] על שניהם. בשנת [[תשל"ג]] כשהוציאה קה"ת את ספרי [[הרב המגיד]] ביקש ממנו הרבי את הערותיו שיש לו על הספרים, למרות שמעולם לא סיפר לאיש על ההערות הנמצאות באמתחתו. הערותיו הודפסו בספרים [[מגיד דבריו ליעקב]] ו[[אור תורה]] להמגיד. בשנת [[תשל"ד]] התבקש מהרבי לכתוב ביוגרפיה ב[[אנגלית]] על הרב המגיד, הספר יצא לאור כבר באותה שנה. לאחר זמן קצר הורה לו הרבי לערוך מפתחות על ספרי הרב המגיד. זו הייתה עבורו מלאכה קשה, אך הרבי דרבן אותו ואמר כי "זה שייך דווקא לך". ב[[ערב שבת]] [[שבת בראשית|בראשית]] [[תשל"ח]], לאחר ה[[ראש חודש כסלו|התקף לב]] שקיבל הרבי ב[[שמיני עצרת]], הוציא הרבי פתק עם מילה אחת: "המפתחות?". הפתק, עם הזמן הרגיש בו הוציא אותו הרבי שהראה על הדחיפות המיוחדת, גרמה לו להזדרז בעבודתו ובזמן קצר הספר יצא לאור. | ||
== מלחמתו בביצור חומות היהדות == | == מלחמתו בביצור חומות היהדות == | ||
באופן יחודי ויוצא דופן, שלא כשיטתו הכללית של הרבי שאין לערוך וויכוחים בין דת ישראל לעובדי עבודה זרה, וכל ויכוח כזה מזיק לדת ישראל ומעמיד את תורתנו הקדושה ח"ו בהשוואה לעובדי עבודה זרה, | באופן יחודי ויוצא דופן, שלא כשיטתו הכללית של הרבי שאין לערוך וויכוחים בין דת ישראל לעובדי עבודה זרה, וכל ויכוח כזה מזיק לדת ישראל ומעמיד את תורתנו הקדושה ח"ו בהשוואה לעובדי עבודה זרה, | ||
הרב שוחט ערך וויכוחים עם נציגים של כתות ודתות שונות, בהם הוכיח להם את האמת הנצחית של התורה, ואת השקר שב[[עבודה זרה]]. במקביל נלחם בתוקף בפעולות מסיונריות שונות. עם עליית גל הכתות המסיונריות שניסו לפעול בקרב יהודי [[ארצות הברית]] הוציא הזמנה פתוחה לכל מסיונר נוצרי | הרב שוחט ערך וויכוחים עם נציגים של כתות ודתות שונות, בהם הוכיח להם את האמת הנצחית של התורה, ואת השקר שב[[עבודה זרה]]. במקביל נלחם בתוקף בפעולות מסיונריות שונות. עם עליית גל הכתות המסיונריות שניסו לפעול בקרב יהודי [[ארצות הברית]] הוציא הזמנה פתוחה לכל מסיונר נוצרי שמעוניין להתמודד עמו בדיון ציבורי. באחד הפעמים יעץ לו הרבי איך להתמודד עם מסיונרים, כשיגיד להם כי גם [[הרמב"ם]] למד [[תנ"ך]], ויהודים לומדים את התנ"ך מדורי דורות, וכל השאלות כבר צצו ועלו, וגם תשובות יש להם. התנ"ך נכתב על ידי יהודים ובעבור יהודים, ושאלות על הספר צריך לשאול את היהודי! | ||
על פי השמועה הצלחתו הגדולה הביאה את ראשי הוותיקן להורות שלא לערוך שום וויכוח | על פי השמועה הצלחתו הגדולה הביאה את ראשי הוותיקן להורות שלא לערוך שום וויכוח על הרב שוחט. | ||
ידיעותיו ברזי ההשקפה היהודית, ולהבדיל בבדיות הנוצריות, עם כושר הדיבור | ידיעותיו ברזי ההשקפה היהודית, ולהבדיל בבדיות הנוצריות, עם כושר הדיבור, הצילו אלפים מטמיעה. | ||
בתקופת הסערה על תיקון החוק "[[מיהו יהודי]]" נחלץ להגן על העמדה ההלכתית המסורתית בנוגע ל[[גיור]], ופרסם עשרות מאמרים בכתבי-עת שמבהירים את דעתו של הרבי בנוגע להגדרתו של יהודי. | בתקופת הסערה על תיקון החוק "[[מיהו יהודי]]" נחלץ להגן על העמדה ההלכתית המסורתית בנוגע ל[[גיור]], ופרסם עשרות מאמרים בכתבי-עת שמבהירים את דעתו של הרבי בנוגע להגדרתו של יהודי. | ||
שורה 37: | שורה 39: | ||
במשך עשרות שנים כיהן כ[[מרא דאתרא|רב]] ב[[בית כנסת|בתי כנסת]] שונים ב[[קנדה]] ונודע כאחד מחשובי רבני חב"ד. | במשך עשרות שנים כיהן כ[[מרא דאתרא|רב]] ב[[בית כנסת|בתי כנסת]] שונים ב[[קנדה]] ונודע כאחד מחשובי רבני חב"ד. | ||
אף שלא | אף שלא מזוהה עם המשיחסטים, כאשר היו אלו שלעגו לאמונה של רוב חסידי חב"ד, שהרבי חי ומשיח, כתב הרב שוחט מאמר מיוחד לבאר את שיטת האמונה החב"דית להורות שאמונה זו מבוססת על יסודות תורת ישראל ועיקרי האמונה. | ||
מאמריו קנו להם שם מיוחד בעולם התורני והאקדמי כאחד. בסך | מאמריו קנו להם שם מיוחד בעולם התורני והאקדמי כאחד. בסך הכול חיבר הרב שוחט 35 ספרים במגוון נושאים. | ||
נפטר ב[[כ' מנחם אב]] [[תשע"ג]]. | נפטר ב[[כ' מנחם אב]] [[תשע"ג]]. |