עריכת הדף "יעקב ישראל קנייבסקי"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{דמות | {{דמות | ||
|שם= | |שם=יעקב ישראל קנייבסקי | ||
|כינוי= הסטייפלר | |כינוי= הסטייפלר | ||
|תמונה=קנייבסקי.jpg | |תמונה=קנייבסקי.jpg | ||
שורה 19: | שורה 19: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
הסטייפלר נולד ב[[עיירה]] הורון-סטייפלא בשנת [[תרנ"ט]] לאביו ה[[חסיד]] ר' חיים פרץ קנייבסקי, חסידו של ה[[אדמו"ר]] רבי [[מרדכי דב טברסקי (הורונסטפייל)|מרדכי דב טווערסקי-שניאורסאהן מסטייפלא]], שהיה נכדו של [[אדמו"ר האמצעי]] ובנו של ר' [[מנחם נחום (בן אדמו"ר האמצעי)]]. הוא נקרא ע"ש מייסד השושלת, רבי [[יעקב ישראל מטשערקאס]], בנו של ר' [[מרדכי מטשרנוביל]] וחתנו של אדמו"ר האמצעי, בעל בתו [[הרבנית דבורה לאה (בת אדמו"ר האמצעי)]]. ר' מרדכי היה הסנדק שלו{{הערה|את הערכתו לשורשיו החסידיים ניתן ללמוד מהסיפור הבא: "הרה"ג והרב [[ברוך שמעון שניאורסון]] ראש ישיבת "כוכב מיעקב" טשיבין סיפר בשם בעל ה"קהילות יעקב"' שנקרא על שמו של רי"י: בהיות אבותיו תושבי העיר הורנסטייפל ונמנו על חסידיו שכל ה[[יראת שמים]] שיש לו הוא בגלל שאביו היה לומד עמו בילדותו כל בוקר מתוך הספר "עמק תפילה" [להרי"י מטשערקאס]" (תולדותיהם של צדיקים דף י'). הוא נהג ללמוד מידי שב"ק בספה"ק [[נועם אלימלך]] כשראשו חבוש [[שטריימל]] שהיה של הרה"ק מטשערקאס, וישנה גם תמונה שלו בשטריימל. הוא גם מביא בכתביו מעניני החסידות. בנו [[חיים קנייבסקי|הגר"ח]] שליט"א העיד שאביו היה הוגה ב'''כל''' ספרי החסידות | הסטייפלר נולד ב[[עיירה]] הורון-סטייפלא בשנת [[תרנ"ט]] לאביו ה[[חסיד]] ר' חיים פרץ קנייבסקי, חסידו של ה[[אדמו"ר]] רבי [[מרדכי דב טברסקי (הורונסטפייל)|מרדכי דב טווערסקי-שניאורסאהן מסטייפלא]], שהיה נכדו של [[אדמו"ר האמצעי]] ובנו של ר' [[מנחם נחום (בן אדמו"ר האמצעי)]]. הוא נקרא ע"ש מייסד השושלת, רבי [[יעקב ישראל מטשערקאס]], בנו של ר' [[מרדכי מטשרנוביל]] וחתנו של אדמו"ר האמצעי, בעל בתו [[הרבנית דבורה לאה (בת אדמו"ר האמצעי)]]. ר' מרדכי היה הסנדק שלו{{הערה|את הערכתו לשורשיו החסידיים ניתן ללמוד מהסיפור הבא: "הרה"ג והרב [[ברוך שמעון שניאורסון]] ראש ישיבת "כוכב מיעקב" טשיבין סיפר בשם בעל ה"קהילות יעקב"' שנקרא על שמו של רי"י: בהיות אבותיו תושבי העיר הורנסטייפל ונמנו על חסידיו שכל ה[[יראת שמים]] שיש לו הוא בגלל שאביו היה לומד עמו בילדותו כל בוקר מתוך הספר "עמק תפילה" [להרי"י מטשערקאס]" (תולדותיהם של צדיקים דף י'). הוא נהג ללמוד מידי שב"ק בספה"ק [[נועם אלימלך]] כשראשו חבוש [[שטריימל]] שהיה של הרה"ק מטשערקאס, וישנה גם תמונה שלו בשטריימל. הוא גם מביא בכתביו מעניני החסידות. בנו [[חיים קנייבסקי|הגר"ח]] שליט"א העיד שאביו היה הוגה ב'''כל''' ספרי החסידות.}}. | ||
בהיותו בן שש נפטר עליו אביו, וכעבור שנתיים, שלחה אותו אמו מרת ברכה קנייבסקי לישיבת נובהרדוק, מישיבות [[תנועת המוסר]] למרות היותו מבית [[חסיד]]י, כיוון שבסביבתם לא הייתה ישיבה חסידית. | בהיותו בן שש נפטר עליו אביו, וכעבור שנתיים, שלחה אותו אמו מרת ברכה קנייבסקי לישיבת נובהרדוק, מישיבות [[תנועת המוסר]] למרות היותו מבית [[חסיד]]י, כיוון שבסביבתם לא הייתה ישיבה חסידית. | ||
הוא גדל ב[[תורה]] וב[[עבודת ה']] ועד מהרה יצא לו שם של 'עילוי', ומונה על ידי ה'סבא' מנובהרדוק לשמש כראש ישיבה בכמה מסניפי הישיבה. בזמן [[מלחמת העולם הראשונה]] גוייס לצבא הקומוניסטי, שם שמר | הוא גדל ב[[תורה]] וב[[עבודת ה']] ועד מהרה יצא לו שם של 'עילוי', ומונה על ידי ה'סבא' מנובהרדוק לשמש כראש ישיבה בכמה מסניפי הישיבה. בזמן [[מלחמת העולם הראשונה]] גוייס לצבא הקומוניסטי, שם שמר ב[[מסירות נפש]] על ה[[יהדות]]{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1200 ראה מאמר בנושא מאת החוקר החב"די הרב יהושע מונדשיין]}}. | ||
בשנת [[תרפ"ה]] פירסם את חיבורו הראשון שעורר רעש בעולם התורני{{הערה|[[שבועון כפר חב"ד]] גל' 205}} קונטרס חידושי תורה בשם: 'שערי תבונה', בראש ספרו זה הופיעו הסכמות של גדולי חכמי ה[[חסידות]] - רבי [[יחיאל מאיר מאוסטרובצה]] והגה"ח ר' [[מנחם זמבא]], וכן של ר' [[חיים עוזר גרודז'ינסקי]]. | בשנת [[תרפ"ה]] פירסם את חיבורו הראשון שעורר רעש בעולם התורני{{הערה|[[שבועון כפר חב"ד]] גל' 205}} קונטרס חידושי תורה בשם: 'שערי תבונה', בראש ספרו זה הופיעו הסכמות של גדולי חכמי ה[[חסידות]] - רבי [[יחיאל מאיר מאוסטרובצה]] והגה"ח ר' [[מנחם זמבא]], וכן של ר' [[חיים עוזר גרודז'ינסקי]]. | ||
שורה 35: | שורה 35: | ||
==קשריו עם חסידות חב"ד== | ==קשריו עם חסידות חב"ד== | ||
===אות בספר התורה של משיח=== | ===אות בספר התורה של משיח=== | ||
[[קובץ:אות בסת.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שמו של הסטייפלר מופיע ברשימת רוכשי האותיות המוצגת ב[[ספריית חב"ד]] | [[קובץ:אות בסת.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שמו של הסטייפלר מופיע ברשימת רוכשי האותיות המוצגת ב[[ספריית חב"ד]].]] | ||
בשנת [[תש"ב]] רכש הסטייפלער שתי אותיות ב[[ספר תורה של משיח]]. אחד לעצמו והשני, ככל הנראה, לרעייתו. שמו הופיע ברשימת הקונים עליה היה אחראי ב[[ארץ הקודש]], הרב [[שלמה יהודה לייב אליעזרוב]]. כיום מוצג הדף עם שם הסטייפלער ב[[ספריית אגודת חסידי חב"ד]]. | בשנת [[תש"ב]] רכש הסטייפלער שתי אותיות ב[[ספר תורה של משיח]]. אחד לעצמו והשני, ככל הנראה, לרעייתו. שמו הופיע ברשימת הקונים עליה היה אחראי ב[[ארץ הקודש]], הרב [[שלמה יהודה לייב אליעזרוב]]. כיום מוצג הדף עם שם הסטייפלער ב[[ספריית אגודת חסידי חב"ד]]. | ||
שורה 69: | שורה 69: | ||
[[קובץ:מחאת המנגדים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מחאה נגד התהלוכות עליה חתום גם הסטייפלער]] | [[קובץ:מחאת המנגדים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מחאה נגד התהלוכות עליה חתום גם הסטייפלער]] | ||
בימים הסוערים | בימים הסוערים כש'רב' מסוים בציבור הליטאי וראשי הציבור הליטאי, באמצעות העיתון '[[יתד נאמן]]' אשר התייסד על ידי ראש ישיבת פונוביז' והסטייפלער, נלחמו ב[[חסידות]] וב[[רבי]], הרב [[טוביה בלוי]] עמד כנגדם והחזיר מלחמה שערה. לאחר שנים העיד הרב בלוי: "מחרחרי הריב ניסו לנצל את שמו למלחמה ב[[חסידות]] אך הוא נשאר נאמן לחסידות וברוב המקרים אף סיכל את מזימותיהם בעמדו בתוקף על סירובו להצטרף למעשים אלו". | ||
===נאבק במקווה חב"ד=== | ===נאבק במקווה חב"ד=== | ||
שורה 79: | שורה 79: | ||
===מחלוקת עם הגרא"ח נאה=== | ===מחלוקת עם הגרא"ח נאה=== | ||
בתקופת הפולמוס ההלכתי אודות שיעורי תורה בין [[החזון איש]], לבין הגאון הרב [[אברהם חיים נאה]], תקף הסטייפלער בחריפות את דברי הרב נאה | בתקופת הפולמוס ההלכתי אודות שיעורי תורה בין גיסו, [[החזון איש]], לבין הגאון הרב [[אברהם חיים נאה]], תקף הסטייפלער בחריפות את דברי הרב נאה בכדי להגן על שיעורי גיסו ואף הוציא לאור מספר קונטרסים לתקוף את שיעורים אלו. במסגרת הפולמוס אף הוציא הסטייפלער קונטרס בשם "שיעורין של תורה" על מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה. בספרו הוא תומך בשיטת גיסו החזון אי"ש בניגוד לשיטת הרב נאה. | ||
הרב נאה כתב כמה קונטרסים ומכתבים חריפים ביותר להשיב לו. וקונטרס אחד גנז, ועל כך מסופר: הרב נאה החל לכתוב תשובותיו והשגותיו{{הערה|חלק-שני לקונטרס "אבני צדק" שנדפס בסוף-ספר "שיעור מקוה"}} להשיב על חיבורו של הסטייפלר כשהוא סותר ותוקף בחריפות את השגותיו בעניין השיעורים. לאחר גמר העבודה כשרצה הרב [[ברוך נאה]] להכניסו לדפוס, לא הסכים הגרא"ח בשום פנים ואופן להדפיסו ואף קרעו לקרעים וגנזו, כשהוא מתבטא לבנו ר' ברוך ואומר: "כי מה שכותבים בעידנא דריתחא אין להדפיסו"{{הערה|הרב ישראל נאה, המבשר, מוסף תורני, כ' תמוז [[תשס"ט]].}}. | הרב נאה כתב כמה קונטרסים ומכתבים חריפים ביותר להשיב לו. וקונטרס אחד גנז, ועל כך מסופר: הרב נאה החל לכתוב תשובותיו והשגותיו{{הערה|חלק-שני לקונטרס "אבני צדק" שנדפס בסוף-ספר "שיעור מקוה"}} להשיב על חיבורו של הסטייפלר כשהוא סותר ותוקף בחריפות את השגותיו בעניין השיעורים. לאחר גמר העבודה כשרצה הרב [[ברוך נאה]] להכניסו לדפוס, לא הסכים הגרא"ח בשום פנים ואופן להדפיסו ואף קרעו לקרעים וגנזו, כשהוא מתבטא לבנו ר' ברוך ואומר: "כי מה שכותבים בעידנא דריתחא אין להדפיסו"{{הערה|הרב ישראל נאה, המבשר, מוסף תורני, כ' תמוז [[תשס"ט]].}}. | ||
הסטייפלר בתגובותיו לדעת הרב חיים נאה בענין שיעורי תורה, כתב דברים שאינם מדוייקים, והרב חיים נאה מחה נגדו פעם אחר פעם כי הוא מעוות את הדברים כדי לתקוף, וכאשר ראה שדבריו אינם נשמעים על ידי הצד השני, כתב הרב חיים נאה כי הוא מותיר לעצמו את האפשרות לתבוע את הסטייפלער לדין תורה על הזיופים והעיוותים {{הערה|נודע בשיעורים פרק כג - המחלוקת עם החזון איש - עמוד 276}}. | |||
===הקפדה על מנהג חסידי=== | ===הקפדה על מנהג חסידי=== | ||
שורה 123: | שורה 122: | ||
{{סדרה|הקודם=הרב [[אברהם ישעיהו קרליץ]], הרב [[איסר זלמן מלצר]]|רשימה=מנהיג הציבור הליטאי|שנה=[[ט"ו חשוון]] [[תשי"ד]] - [[כ"ג אב]] [[תשמ"ה]]|הבא={{הערה|נוהגים שלא להזכיר שמו | {{סדרה|הקודם=הרב [[אברהם ישעיהו קרליץ]], הרב [[איסר זלמן מלצר]]|רשימה=מנהיג הציבור הליטאי|שנה=[[ט"ו חשוון]] [[תשי"ד]] - [[כ"ג אב]] [[תשמ"ה]]|הבא={{הערה|נוהגים שלא להזכיר שמו}}}} | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== |