עריכת הדף "יידיש"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 3: | שורה 3: | ||
==מקור השפה== | ==מקור השפה== | ||
השפה נוצרה בעקבות הגירה של יהודים רבים מאשכנז ( | השפה נוצרה בעקבות הגירה של יהודים רבים מאשכנז (גרמניה) לפני קרוב לאלף שנים בעקבות הפרעות והגזירות, אל ארצות מזרח-אירופה, בעיקר פולין. | ||
הם הביאו איתם את הגרמנית של ימי-הביניים אל מזרח אירופה, שם התערבבה עם השפות הסלאביות המקומיות. גם גירוש רוב יהודי [[צרפת]] (למעט יהודי פרובאנס שגורשו כמאתיים שנים מאוחר יותר) בשנת ה' אלפים קנ"ד והגירת חלקם למזרח אירופה השפיע על התפתחות האידיש. | הם הביאו איתם את הגרמנית של ימי-הביניים אל מזרח אירופה, שם התערבבה עם השפות הסלאביות המקומיות. גם גירוש רוב יהודי [[צרפת]] (למעט יהודי פרובאנס שגורשו כמאתיים שנים מאוחר יותר) בשנת ה' אלפים קנ"ד והגירת חלקם למזרח אירופה השפיע על התפתחות האידיש. | ||
שורה 11: | שורה 11: | ||
כמעט כל המילים באידיש שמתייחסות לתשמישי קדושה ולחגים הינם בעצם מלשון-הקודש. גם מילים רבות מארמית נוספו לאידיש. | כמעט כל המילים באידיש שמתייחסות לתשמישי קדושה ולחגים הינם בעצם מלשון-הקודש. גם מילים רבות מארמית נוספו לאידיש. | ||
דיאלקטים שונים התפתחו באידיש והם מחולקים לאזורים במזרח-אירופה. כיום ניתן לומר שהתפתחו דיאלקטים מיוחדים גם בארה"ק, בפרט בירושלים. בארה"ב האידיש שבפי היהודים הושפעה מאוד מהאנגלית, ורבים מדוברי האידיש מדברים יינגליש (אידיש | דיאלקטים שונים התפתחו באידיש והם מחולקים לאזורים במזרח-אירופה. כיום ניתן לומר שהתפתחו דיאלקטים מיוחדים גם בארה"ק, בפרט בירושלים. בארה"ב האידיש שבפי היהודים הושפעה מאוד מהאנגלית, ורבים מדוברי האידיש מדברים יינגליש (אידיש מעו | ||
==הכתיבה באידיש== | ==הכתיבה באידיש== | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
==אידיש בחסידות== | ==אידיש בחסידות== | ||
בעולם החסידות יש לשפה האידית מקום מיוחד | בעולם החסידות יש לשפה האידית מקום מיוחד. א. [[הבעש"ט]] וכן [[המגיד ממזריטש]], [[רבינו הזקן]] וכל [[רבותינו נשיאינו]] אמרו דברי תורה באידיש דוקא, ולא בלשון הקודש{{הערה|תורת מנחם חלק נ"ב עמוד 72, משיחת י"ט שבט תשכ"ח.}}. | ||
א. [[הבעש"ט]] וכן [[המגיד ממזריטש]], [[רבינו הזקן]] וכל [[רבותינו נשיאינו]] אמרו דברי תורה באידיש דוקא, ולא בלשון הקודש{{הערה|תורת מנחם חלק נ"ב עמוד 72, משיחת י"ט שבט תשכ"ח.}}. | |||
ומהטעמים שבדבר, בנוסף לעובדה שעל ידי זה מבררים את ה[[ניצוצות]] שנפלו ל[[קליפות]], הנה עוד והוא העיקר, שעל ידי שמיעת דברי תורה בלשון המדוברת והרגילה בין בני אדם - נקלטים הדברים היטב בהבנה והשגה עד לשכל של [[נפש בהמית|הנפש הבהמית]], יותר משמיעת דברי תורה בלשון הקודש שאין בני אדם רגילים בהם. | ומהטעמים שבדבר, בנוסף לעובדה שעל ידי זה מבררים את ה[[ניצוצות]] שנפלו ל[[קליפות]], הנה עוד והוא העיקר, שעל ידי שמיעת דברי תורה בלשון המדוברת והרגילה בין בני אדם - נקלטים הדברים היטב בהבנה והשגה עד לשכל של [[נפש בהמית|הנפש הבהמית]], יותר משמיעת דברי תורה בלשון הקודש שאין בני אדם רגילים בהם. | ||
שורה 36: | שורה 34: | ||
כל הנ"ל מדגיש במיוחד את הקירבה של האידיש אל הקדושה, יותר מאשר כל שאר לשונות הגויים - לע"ז, וגם מדגיש את החשיבות בשימוש בשפה זו לצרכי הפצת הקדושה בעולם הגלותי. | כל הנ"ל מדגיש במיוחד את הקירבה של האידיש אל הקדושה, יותר מאשר כל שאר לשונות הגויים - לע"ז, וגם מדגיש את החשיבות בשימוש בשפה זו לצרכי הפצת הקדושה בעולם הגלותי. | ||
=== מאמרים שנכתבו באידיש === | === מאמרים שנכתבו באידיש === | ||
ישנם מאמרים שנכתבו ונעתקו באידיש{{הערה|רשימת היומן עמוד רנ.}}. | |||
;[[אדמו"ר האמצעי]]: | ;מ[[אדמו"ר האמצעי]]: | ||
*'''[[קונטרס פוקח עוורים]]''' | *'''[[קונטרס פוקח עוורים]]''' | ||
;[[אדמו"ר הצמח צדק]]: | ;מ[[אדמו"ר הצמח צדק]]: | ||
* '''שמע ישראל''' שהצמח צדק אמרו ל[[קנטוניסטים]] | * '''שמע ישראל''' שהצמח צדק אמרו ל[[קנטוניסטים]] | ||
* '''מזמור שיר ליום השבת{{הערה|ישנו מאמר כזה מאדמו"ר האמצעי באידיש בספר המאמרים נ"ך עמוד תקמא.}}''' | * '''מזמור שיר ליום השבת{{הערה|ישנו מאמר כזה מאדמו"ר האמצעי באידיש בספר המאמרים נ"ך עמוד תקמא.}}''' | ||
* '''אחת שאלתי''' | * '''אחת שאלתי''' | ||
* ''' | * '''ספר המאמרים אידיש''' כולל מאמרים שכתב [[הרבי הריי"צ]] באידיש עבור פרסומם בגליונות [[הקריאה והקדושה]] | ||
[וכן ריבוי מאמרים בקונטרס "ביקור שיקאגא" (שיקגו)] | |||
==השימוש באידיש== | ==השימוש באידיש== | ||
שורה 57: | שורה 55: | ||
כמה מחנכים ושלוחים שמעו מהרבי כי "על הילדים ללמוד דווקא בשפה המובנת להם ביותר, שעל ידי זה יבינו יותר וילמדו יותר"{{הערה|התקשרות גל' א'תלז, עמ' 12}}. | כמה מחנכים ושלוחים שמעו מהרבי כי "על הילדים ללמוד דווקא בשפה המובנת להם ביותר, שעל ידי זה יבינו יותר וילמדו יותר"{{הערה|התקשרות גל' א'תלז, עמ' 12}}. | ||
אם כן לסיכום הדברים: | |||
1. יש חשיבות מאוד גדולה ומטרה מרכזית שנדבר כחסידים, כחסידי חב"ד בשפת האידיש. | |||
2. המחויבות על ידיעת ודיבור בשפה הינו או על המחנכים או על ההורים. אבל זה אחד משניהם. | |||
3. תלמוד תורה שהילדים אינם מדברים את השפה אין ענין שילמדו אותם את השיעורים בביה"ס בשפת האידיש כי המטרה בלימוד היא שילמדו ויבינו ואם ילמדו בשפה הפחות מובנת לילד הוא פחות ילמד טוב. | |||
4. אברכים, הורים, מחנכים, וכל אחד שיודע את השפה עליו לדבר עם ילדיו בשפה זו, עם מכריו היודעים את השפה לדבר באידיש, עם משפחתו, שכניו, וכל אשר יכול ישתדל לדבר בשפה הזו שנתקדשה ע"י שנאמר בשפה זו למדו בה חסידות ודיברו בה חסידים ושהרבי עודד שידברו בה והוא עצמו דיבר בה! | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
שורה 69: | שורה 77: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=53394 ללמד באידיש דווקא, או לאו דווקא?] {{אינפו}} | |||
*'''[http://chabadpedia.co.il/images/d/de/%D7%94%D7%AA%D7%A7%D7%A9%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%99_%D7%AA%D7%A9%D7%90.pdf על הלימוד בעברית ובהברה ספרדית]''', במדור 'ניצוצי רבי', שבועון התקשרות פרשת כי תשא תשפ"ב עמוד 12 | *'''[http://chabadpedia.co.il/images/d/de/%D7%94%D7%AA%D7%A7%D7%A9%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%99_%D7%AA%D7%A9%D7%90.pdf על הלימוד בעברית ובהברה ספרדית]''', במדור 'ניצוצי רבי', שבועון התקשרות פרשת כי תשא תשפ"ב עמוד 12 | ||
{{תבנית:שפות}} | {{תבנית:שפות}} |