פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
חנוכת הבית
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:תומכי תמימים קווינס.jpg|שמאל|ממוזער|250px|טקס חנוכת הבית בישיבת [[תומכי תמימים קווינס]]. מימין לשמאל: הרב [[יצחק שפרינגר]], הרב [[רפאל וילשנסקי]], הרב [[יוסף ישעיה ברוין]], הרב [[אהרן יעקב שווי]], וראש הישיבה הרב [[מנחם מענדל שארף]]]] מעמד '''חנוכת הבית''' הוא טקס חגיגי הנערך לציון כניסה ל[[בית מגורים|דירה חדשה]], וכן נוהגים לערוך טקס דומה בחנוכת בית כנסת, בית חב"ד, ישיבה, וכדומה. המעמד מתאפיין בדרך כלל באווירה תורנית, ובמהלכה נאמרים דברי תורה וברכה הקשורים עם הכניסה לבית החדש. חסידים נוהגים לכרוך מעמד זה עם [[התוועדות חסידית]] וקריאת [[י"ב הפסוקים]] בבית על ידי חיילי [[צבאות ה']]. מקורו של ה[[מנהג]] הינו קדום ביותר, ונהוג לערוך גם אירועים מסוג זה לחניכת בניינים חדשים של מוסדות וארגונים. ==מקור המנהג== בשאילתות דרב אחא ובמדרש תנחומא נכתב ש{{ציטוטון|[[הקב"ה]] נח ביומא דשבתא וברכו וקדשו, כאינש דבני ביתא.. עביד הילולא חד יומא}} [= [[הקב"ה]] נח ביום השביעי של מעשה בראשית וברכו וקידשו, כמו אדם שבונה בית.. ועושה חגיגה יום אחד]. יש שראו בקיום הסעודה הזו בארץ ישראל קיום מצוות עשה של שמחה שעל האדם לשמוח כאשר זוכה לבנות את ביתו בארץ ישראל{{הערה|'''הגיע זמן חנוכת הבית''' הרב שמואל קרלינסקי בטאון קדושת ציון כסלו תשפ"א, עמוד ל, ובהרחבה יותר בספר 'בית ראובן'.}}. ===בתורת החסידות=== על פי חסידות, מקורו של מנהג זה הוא מכיוון שהצורך הכי נעלה של האדם מבין צרכיו הגשמיים הוא רכישת דירה, עד שה[[גמרא]] ב[[מסכת יבמות]]{{הערה|דף סג עמוד א.}} אומרת ש"כל אדם שאין לו בית אינו אדם", וכאשר נשלם צורך זה, גורם הדבר לשמחה גדולה אצל האדם{{הערה|1=[http://chabadlibrarybooks.com/pdfpager.aspx?req=43365&st=&pgnum=48 סידור עם דא"ח עמוד 58].}}. החסידות רואה בבניית בית השתקפות גשמית של מצבו של האדם, ועושה הקבלה בין תפקידו של הבית להגן על האדם מפגעים חיצוניים, לבין תפקידו של האדם לבנות לעצמו בית רוחני שיגן עליו מהשפעות לא רצויות שעלולים להרוס את מצבו הרוחני, ולקרר אותו בעניני קדושה, או לחמם אותו בענינים שנוגדים את הרצון האלוקי{{הערה|1=מתוך מכתב לחנוכת 'בית ליובאוויטש' בפריז, [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/28/10597 אגרות קודש חכ"ח אגרת י'תקצז].}}. מוסבר בחסידות שבשעה שאדם חונך לראשונה בית הרי הוא זקוק לתוספת ברכה וכח בבית, שכשם שב[[חינוך]] ילד שבימיו הראשונים בלימוד נותנים לו מתנות רבים כדי לתת לו תוספת כוח בימיו הראשונים והמטרה היא בכדי שאחר כך ילך מעצמו ללמוד{{הערה|לקו"ת ברכה צח ב-ג'}}, כך גם בחנוכת הבית שעניינה להביא תוספת כח וברכה בהשפעות הבית. ולכן עושים סעודה ומשתה{{הערה|1=בנוגע לגדר של סעודה זו כסעודת מצווה, ב[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/13/4579 מכתבו לרב יאללעס] מציין הרבי למספר מקומות מהם משמע שאכן יש לסעודה זו גדר של סעודת מצוה.}} ומגיעים החברים ונותנים מתנות ומברכים ברכות שבזה יהיה לו תוספת ברכה והצלחה והרי זה ממשיך מהמזל העליון לתת כח וברכה בבית בכל העניינים בני חיי ומזוני ועל ידי זה נמשך ברכה בבית "מצד מקום הבית עצמו שיצליח בו ויומשך בו כל ברכה ושפע בכל אשר יעשה בבית הזה"{{הערה|ספר המאמרים [[תרס"ו]] עמוד קכה (מהדורה החדשה - קסו).}} ==מנהגי חב"ד בחנוכת הבית== [[קובץ:מלא חסידים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חנוכת הבית לישיבת [[אחי תמימים ראשון לציון]]. מימין לשמאל: הרב [[שלום בער בוטמן]], ראש העיר, הרב [[עזריאל זליג סלונים]], הרב [[חנניה יוסף הלפרין]], הרב [[שמריה נח ששונקין]], ר' [[יוסף שמוטקין]] (נואם), הרב [[פייבל רימלר]], הרב [[יוסף רוזנפלד (צפת)|יוסף רוזנפלד]] (מוסתר בחלקו), (?), ר' [[יודל שמוטקין]] (?), הרב [[חיים אליעזר קרסיק]], הרב [[חיים שאול ברוק]], הרב [[שניאור זלמן גרליק]]]] [[קובץ:שיכון חבד לוד1.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הזמנה משנת [[תשכ"ז]] לחנוכת הבניין הראשון ב[[שיכון חב"ד בלוד]]]] ===ההכנות לחנוכת הבית=== *החפצים הראשונים שיש להכניס לבית לפני שאר הרהיטים והחפצים הם ספרי קודש{{הערה|[[אגרות קודש]] חי"ב אגרת ריח (ושם סידור, חומש, תהילים ותניא).}} *מנהג ישראל להכניס לבית [[לחם]] ו[[מלח]] קודם הכניסה{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/19/7388 מכתב מתאריך ה' מנחם אב תש"כ].}}. *על פי הוראת הרבי, יש לקבוע [[קופת צדקה]] שתהיה מחוברת לקיר, כדי לקדש את כותלי הבית ולהפוך אותם לחלק מהמצווה{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_15983_407.pdf שיחת ערב ראש השנה תשמ"ט, כ"ט [[אלול]] תשמ"ח]. בשיחה הרבי התבטא ש"על ידי זה שקובעים קופה בבית הרי הוא כבונה בית חדש - "בית של צדקה", שהרי על פי הלכה, הקופה נעשית חלק מהבית.. ועד שעל ידי זה מוסיפים קיום וחיזוק לבית.}}. *על פי הוראתו של [[אדמו"ר הריי"צ]], בכל בית חסידי צריכים להיות שלושת הספרים [[כתר שם טוב]] [[אור תורה]] ו[[תניא]], של שלושת אבות החסידות [[הבעל שם טוב]] [[המגיד ממעזריטש]] ו[[אדמו"ר הזקן]]{{הערה|1=משיח חג הגאולה יג תמוז [[תש"ט]] סעיף יט, [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31667&st=&pgnum=266&hilite= ספר המאמרים [[תש"י]] עמוד 265].}}. *יש חסידים שנוהגים לא להכנס לדירה לפני שקובעים על הקיר תמונה של הרבי. ===זמן החגיגה=== *על פי הוראת הרבי{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/15/5716 אגרות קודש חלק טו אגרת ה'תשטז].}}, יש להשתדל להיכנס לבית ביום שלישי באם הדבר לא כרוך בטרחה מיוחדת. ובכל אופן, יש להימנע מלהיכנס בימים שני ורביעי. *כאשר זמן החגיגה הוא בסביבות חודש [[מנחם אב]], עדיף לדחות את הכניסה לבית עד לתחילת חודש אלול, מכיון ובחודש זה מאירים מידות הרחמים, והינם הזמן המתאים ביותר להיכנס לדירה חדשה{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/19/7388 אגרות קודש חלק יט אגרת ז'שפח].}}. ===החגיגה עצמה=== *התחלת חגיגת חנוכת הבית, היא בהבאת ילדים 'תינוקות של בית רבן' מתחת לגיל בר מצווה, שילמדו שם אותיות [[אל"ף בי"ת]] ופסוקי תורה{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_15983_333.pdf שיחת שבת פרשת תבוא תשמ"ח].}}. *את חנוכת הבית יש לעשות דווקא מתוך משתה ושמחה, ועדיף שיהיה באופן של [[התוועדות|התוועדות חסידותית]], מכיון שכפי שהאדם מעמיד את עצמו בתחילתו של כל דבר, ככה הוא נמשך, וכאשר עורך בתחילת מגוריו בבית התוועדות חסידית, הוא גורם לכך שכל מגוריו בבית יהיו באופן חסידותי{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/12/3972 מכתב מתאריך כ"ב כסלו תשט"ז]. וכן ב[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/15/5329 מכתב מתאריך ב' ניסן תשי"ז].}}. *נהוג שהחוגגים מעניקים מתנות כגון ספרים או דברי מאכל לבעלי הבית{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_31623_136.pdf ספר המאמרים 'המשך יום טוב של ראש השנה תרס"ו', עמוד קכה].}}. *רצוי, שחנוכת הבית בדברים הקשורים עם הוספה בתורה ומצוות, יימשכו ליותר מלילה אחד בלבד{{הערה|1=ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31631&st=&pgnum=108&hilite= אגרות קודש אדמו"ר הצמח צדק [[חלב]] ב אגרת יב] מעיר על דברי שו"ת חת"ם סופר, וכתב שהחגיגות צריכות להימשך "יותר מזמן מה".}}, וכך אכן נהג אדמו"ר הריי"צ בנוגע לדירתו האישית, כאשר במשך שבועיים אחרי החתונה עברו תלמידי ה[[תלמוד תורה]] המקומי ב[[עיירה]] ליובאוויטש ללמוד בביתו החדש{{הערה|1=כך סיפר הרבי ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=25037&st=&pgnum=65 שיחת חג הפורים [[תשי"ב]] סעיף כא].}}. ===מנהגי ישראל נוספים{{הערה|1=ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=24743&st=&pgnum=270 מגדל עז עמוד רטו] מסופר ש[[אדמו"ר המהר"ש]] '''שלל''' קיומם של מנהגים נוספים שלא מקובלים בין חסידי חב"ד בקשר עם חנוכת הבית, באומרו: "אצלנו מקובל ש'כתוב בספרים' אומרים רק על מה שכתוב בגמרא, במדרש, בזוהר ובעץ חיים, ויותר מזה אין כזה דבר "כתוב בספרים"..." להרחבה, ראו בפיסקה [[חנוכת הבית#אצל אדמו"ר המהר"ש|אצל אדמו"ר המהר"ש]].}}=== [[קובץ:אדמור_הרייצ_חנוכת_הבית.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ברכת אדמו"ר הריי"צ לחדרי תורה תמימה בברונקס]] *רבי [[חיים יוסף דוד אזולאי]] (החיד"א) תיקן סדר לימוד מיוחד לחגיגה, הכולל תפילות ובקשות, כעשרים פרקי [[משנה|משניות]]{{הערה|לפי תקנתו, יש לקרוא את הפרקים ממסכת '''ב'''רכות, מסכת '''י'''ום טוב (ביצה) ומסכת '''ת'''מיד, שיחדיו יוצרים בראשי תיבות את מילת "בית". יש הנוהגים בטקס מקוצר של המשניות, וקוראים שלוש [[משניות]] בלבד, משנה אחת המתחילה באות ב' אחת באות י' ואחת באות ת'.}}, ופיוטים הקשורים למאורע{{הערה|1=קובץ [http://www.daat.ac.il/daat/vl/hanukatbayit/hanukatbayit01.pdf '''סדר חנוכת הבית'''] על פי החיד"א באתר דעת {{PDF}}}}. *יש הנוהגים לקבוע את ה[[מזוזות]] כחלק מטקס חנוכת הבית{{מקור}}, אך הרבי שלל מנהג זה והורה לקבוע את המזוזות ברגע הראשון שאפשר ולאחר שלושים יום נוטלים מזוזה אחת לבדוקה (או להחחליפה ביפה יותר ממנה) וקובעים אותה בברכה בכוונה להוציא כל שאר המזוזות{{הערה|כן הורה הרבי לכמה שקנו בית חדשה. ראה לדוגמא [[אגרות קודש]] חי"ט אגרת ז'שפח. להעיר שלכמה מכתבים (ראה אגרות קודש חכ"א אגרת ח'מ) משמע שצריך לקבוע חדשה ,יותר מהודר מהראשונה, ולא רק להחזיר הבדוקה.}}. *על פי מה שנפסק בשולחן ערוך{{הערה|אורח חיים סימן רכג, סעיף ג.}}שהבונה בית חדש צריך לברך ברכת 'שהחיינו', רבים נוהגים לברך זאת בשעת החגיגה, אלא שכדי לצאת ידי ספק ברכות, מכיון שפעמים רבות רכישת הדירה נעשית באמצעות לקיחת משכנתא וחתימה של הבעלים בה משעבדים את הנכס לבנק ומוסרים אותו לבעלותם עד לסיום תשלומי המשכנתא - נוהגים ללבוש [[בגד]] חדש או לאכול פרי חדש, ולכוון בברכה על הבית החדש. *הביאור הלכה כתב על דברי השולחן ערוך שכאשר לא מדובר באדם יחיד שחונך בית, אלא באדם בעל משפחה, יש להוסיף ולברך ברכת 'הטוב והמטיב', כפי שנהוג לברך על דברים שמהנים בריות רבות{{הערה|דוגמת ברכת האילנות ב[[חודש ניסן]] על לבלוב העצים בחודש האביב, שהיות ובריות רבות נהנות מפריחה מלבלבת זו, נוהגים לברך ברכת 'הטוב והמטיב'.}}, מכיון שכל בני המשפחה נהנים מבית זה ויש לזה גדר של דבר שנהנים ממנו רבים. *במהלך הטקס, ישנם הנוהגים לקלף צבע מאחד מקירות הבית בגודל של 'אמה על אמה' (חצי מטר על חצי מטר), על מנת לקיים את הפסוק: "אם אשכחך [[ירושלים]] תשכח ימיני, תדבק לשוני לחיכי אם לא אזכרכי, אם לא אעלה את [[ירושלים]] על ראש שמחתי"{{הערה|תהלים פרק קלז, פסוק ו.}}. *יש הנוהגים לקרוא קטעים מ[[ספר הזוהר]] [[פרשת תזריע]] העוסקת בקניין בית חדש{{הערה|יש הנוהגים לקרוא מדף נ' עמוד א' במילים "תא חזי" עד "ולא תחטא כתיב", ויש הנוהגים לקרוא קטעים ארוכים יותר, מסעיף קמ"ה עד סעיף ק"נ.}}. ==חנוכת הבית אצל רבותינו נשיאינו== רבותינו נשיאינו ייחסו חשיבות רבה לחגיגת חנוכת הבית, השתתפו בעצמם בטקסים רבים ונשאו בהם [[מאמר|מאמרי חסידות]] שהוקדשו לבאר את מעלת החגיגה ואת תוכנה הפנימי על פי תורת החסידות, ואף שלחו שלוחים אישיים להשתתף בחגיגות שהתקיימו במקומות מרוחקים. ===אצל [[אדמו"ר הזקן]]=== ב[[כ"ה כסלו|ליל א' דחנוכה]] [[תקס"ו]] התקיימה חגיגת חנוכת בית המדרש של [[אדמו"ר הזקן]] ב[[ליאדי]]. [[אדמו"ר הזקן]] השתתף באירוע, ובמהלכו נשא מאמר חסידות שהתחיל במילים "מזמור שיר חנוכת הבית לדוד", בו ביאר את מעלת עבודת [[נשמה|נשמות]] ישראל על עבודת ה[[מלאכים]] וההתבטאות של זה בבנין בתי כנסת ובתי מדרש בדווקא{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/maamarei/566a/25 המאמר בגירסת טקסט באתר ספריית ליובאוויטש].}}. ב[[כ' טבת]] [[תקס"ז]] ערך [[אדמו"ר הזקן]] נסיעה מיוחדת ל[[שקלוב]] להשתתף בחגיגת חנוכת בית החומה שהחסיד ר' [[פנחס רייזס]] בנה לעצמו, ונשא שם מאמר חסידות{{הערה|1=ראו ב[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_15978_174.pdf הערת המוציא לאור באור התורה פרשת ראה], שם מעתיק מה[[ביכלאך]] המקוריים את הטקסט שנכתב בראש ה[[הנחה]] שנכתבה מהמאמר.}}. מכיון ובאותם ימים בניית בית העשוי מאבנים ולא מעצים הייתה אפשרית רק לבעלי אמצעים, אדם שהחזיק בבית כזה הפך באופן טבעי לבעל מעמד גבוה שהתחשבו בדעתו. מאורע זה היה אחד מאבני הדרך שריכך את שקלוב כמעוז להתנגדות לתורת החסידות, והכשיר את הקרקע להתפשטות רעיונות החסידות בין תושבי העיר. ===אצל [[אדמו"ר המהר"ש]]=== באחת מנסיעותיו של [[אדמו"ר המהר"ש]] ממעיינות המרפא ב[[קארלסבאד]] ל[[ליובאוויטש]], עבר דרך [[קישינוב]] ואחד מחסידי חב"ד שנמנה על הגבירים של ה[[עיירה]] שהיה אמור לחנוך את ביתו, החליט להתעכב עם החגיגה עד לבואו של אדמו"ר המהר"ש, כדי לזכות בהשתתפותו בשמחתו הפרטית. לקראת בואו של אדמו"ר המהר"ש, קישט הגביר את כל הרחוב וסידר לאורך הרחוב שולחנות מלאים בדברי מאכל משובחים ונגנים וכלי זמר, וכאשר הגיעה עגלתו של אדמו"ר המהר"ש, התקבצו רבים מבני העיר סביבו וחיכו למוצא פיו. הגביר שאל את [[אדמו"ר המהר"ש]] מה עליו לעשות בטקס החגיגה, ו[[אדמו"ר המהר"ש]] ענה לו שעליו לספור כמה פתחים יש בבית ובחצר ולאחר שיעברו שלושים יום לקבוע את המזוזות בפתחים{{הערה|בהתאם לדין שנפסק בשולחן ערוך שהקונה בית בחוץ לארץ יקבע בו מזוזות רק לאחר שעוברים שלושים יום.}}, הגביר לא הסתפק בתשובה זו, ויחד עם אחד מזקני החסידים ניסה להפציר ברבי שיצווה לומר את מזמורי התהלים וה[[משניות]] כפי הסדר המופיע בסידור יעב"ץ ובספרי החיד"א וכמו שנהוג אצל [[חסידי פולין]], אך [[אדמו"ר המהר"ש]] התנגד לכך ואמר שזה לא נהוג אצלנו ולא כתוב במקורות עליהם חסידי חב"ד מסתמכים{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=24743&st=&pgnum=270 מגדל עז עמוד רטו סיפור קמט].}}. ===אצל [[אדמו"ר הרש"ב]]=== ב[[ח' תמוז]] [[תרס"א]] נערכה חגיגית חנוכת הבית של ה[[זאל]] דישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] שנתרם על ידי הגביר [[ישעיה ברלין]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=23672&st=&pgnum=47 כרם חב"ד גליון שלישי עמוד 49].}}, בהשתתפותו של אדמו"ר הרש"ב. בעת נסיעותיו של [[אדמו"ר הרש"ב]] אל מחוץ ל[[ליובאוויטש]], ובכל מקום בו היה משתכן אפילו אם היה זה באכסניה בבעלות של נכרי, הוא היה נוהג לחנוך את כניסתו לדירה בקביעת [[מזוזה]] על פתח הדלת{{הערה|1=הנהגה זו הייתה רק כאשר הוא היה מתאכסן במקום במשך ימים אחדים. ראו פרטים נוספים בזה במאמרו של הרב [[יוסף שמחה גינזבורג]], [[שבועון התקשרות]] [http://chabad-il.org/hit/hit448.htm גליון תמ"ח הערה 14].}}. כאשר פרצה [[מלחמת העולם הראשונה]] ו[[אדמו"ר הרש"ב]] עבר להתגורר בתוככי [[רוסיה]] בעיר [[רוסטוב]], שכרו החסידים דירה לצורכי מגוריו, אך הוא נמנע מלקבוע מה מזוזה, באומרו: "[[מזוזה]] היא [[מקיף]], וצריך להמשיך את המקיף בפנימי, וזה דורש עבודה". רק שבועיים לאחר מכן קבע [[אדמו"ר הרש"ב]] את המזוזה{{הערה|1=על פי עדותו של הרב [[יעקב לנדא]], נדפסה ב[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/ig/13/4443 אגרות קודש חלק יג אגרת ד'תמג, עמוד קסט].}}. ===אצל [[אדמו"ר הריי"צ]]=== לאחר חתונתו של אדמו"ר הריי"צ ב[[י"ז אלול]] [[תרנ"ז]], קודם שנכנס להשתכן בדירתו החדשה, הזמין את תלמידי ה[[תלמוד תורה]] של ה[[עיירה]] שהיו ילדים של אנשים חסרי אמצעים, על מנת שילמדו בביתו ובכך יחנכו את הדירה. רק אחרי שבועיים של לימודים בדירה, נכנסו אדמו"ר הריי"צ וזוגתו [[הרבנית נחמה דינה]] למשכנם החדש{{הערה|1=קונטרס חג השבועות תש"ט. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=25037&st=&pgnum=65 שיחת חג הפורים [[תשי"ב]] סעיף כא].}}. הרבי למד מכך מספר הדגשות: א) [[הכנסת אורחים]] בבית חסידי צריכה להיות בצורה כזו שלא חוששים שהאורחים ילכלכו או יגרמו לנזק וכדומה, וכך ניתן להנחיל נתינה מתוך שמחה והתמסרות לזולת. ב) הענקת יחס מיוחד לבני עניים שמהם תצא תורה, על פי מאמר חז"ל "ויהיו עניים בני ביתך"{{הערה|תורת מנחם חלק לט עמוד 44.}}. ביום [[י"ט באלול]] [[ה'ת"ש]] נכנס אדמו"ר הריי"צ להשתכן בבנין מספר [[770]] בשדרת [[איסטרן פארקווי]] בברוקלין ניו יורק, ויומיים אחר כך, ביום [[כ"א באלול]], נערכה חגיגה רשמית של "חנוכת הבית" בה אמר אדמו"ר הריי"צ [[מאמר חסידות]] שהתחיל במילים "על שלושה דברים העולם עומד"{{הערה|1=נדפס ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=19800&pgnum=274 ספר המאמרים תרצ"ט-ת"ש עמוד 160 ואילך].}}. בשנת [[תש"ד]] התקיימה ב[[מונטריאול]] חגיגת חנוכת הבית של בנין חדש לישיבת [[תומכי תמימים מונטריאול|תומכי תמימים]] המקומית. אדמו"ר הריי"צ שלא יכל להשתתף בעצמו בחגיגה מסיבות בריאותיות, שלח את חתנו [[הרש"ג]] להשתתף בחגיגה. ב[[חודש אייר]] [[תש"ו]] הושלמה רכישתו של בניין לשימוש ישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] בברוקלין, ובהוראתו של אדמו"ר הריי"צ נערכו חגיגות חנוכת הבית שנמשכו על פני שבוע שלם. החגיגות החלו ב[[י"א אייר]] והסתיימו רק שבוע לאחר מכן ב[[י"ח אייר]] כשבהם נטלו חלק רבנים ואישי ציבור אמריקאיים בולטים כגון הרב [[אליעזר סילבר]], נשיא אגודת הרבנים בארצות הברית וקנדה. לכבוד החגיגה יצאה לאור חוברת מיוחדת המסקרת את שש שנות פעילותה של הישיבה, ואת סניפיה ביבשת אמריקה. ===אצל [[הרבי]]=== בשנת [[תשט"ז]] הרבי שלח באופן אישי את הרב [[שלמה אהרון קזרנובסקי]] לחגיגת חנוכת הבית של [[בית הספר למלאכה]] ב[[כפר חב"ד]]. בסמיכות ל[[י"ב תמוז]] [[תשט"ז]] נכנס הרבי להתגורר ב[[פרזידנט 1304|ביתו הפרטי]] שב[[רחוב פרזידנט]]. בהקשר לכך, נשא הרבי בעת ההתוועדות שיחה מיוחדת אודות המשמעות הפנימית של מצות מעקה, וכן קישר את המאמר עם מצווה זו, וחסידים קישרו זאת עם כניסת הרבי לבית החדש, בהיעדר סיבה אחרת בה היה ניתן לתלות את ההתייחסות לכך{{הערה|1=ראה ב[http://shturem.net/index.php?section=news&id=89491 חנוכת הבית של הרבי] באתר שטורעם, וכן בהערת המו"ל תו"מ חי"ז ע' 39.}}. בשנים בהן [[חלוקת המשקה|חילק הרבי משקה]] לחסידים גם עבור שמחות פרטיות, היו כאלו שקיבלו מהרבי לחיים בקשר עם כניסתם לדירה חדשה{{הערה|1=ראו לדוגמא [https://chabadpedia.co.il/images/6/6b/%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%A9%D7%95%D7%A1%D7%98%D7%A2%D7%A8%D7%9E%D7%90%D7%9F_%D7%92%D7%90%D7%A0%D7%96%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92_%D7%AA%D7%A9%D7%A4%D7%93.pdf יומן בתשורה שוסטרמן-גנזבורג עמוד 57].}}. בשנת [[תשל"ח]] הושלמה בניית [[בית הכנסת]] '[[בית מנחם (כפר חב"ד)|בית מנחם]]' ב[[כפר חב"ד]], שהיה המבנה הראשון שקיבל את אישורו של הרבי לשאת את שמו. בנייתו החלה ביוזמתו של הרב [[זושא ריבקין]] בשנת [[תשל"ג]], והושלמה לקראת [[י"א ניסן]] [[תשל"ח]], והחסידים ביקשו להזמין את הרבי להשתתף בחנוכת הבית של הבנין. הרבי ביקש שההזמנה תהיה בכתב, וחסידים רבים מתושבי [[כפר חב"ד]] חתמו על טופס מיוחד בו הם מבקשים מהרבי לכבד את המעמד ולהגיע להשתתף בחגיגה המיוחדת. בפועל, הרבי לא נסע בעצמו להשתתף בטקס, אך העביר 1800$ לאחראים על הבניה לחלק לכל אחד מהחסידים שחתמו על הבקשה, ובירך: "ש[[הקדוש ברוך הוא]] ייתן להם מידו המלאה הפתוחה הקדושה והרחבה"{{הערה|1=דבריו המלאים של הרבי נדפסו בחוברת [http://www.hageula.com/magazines/item/pdf/17_5763_Vayikra.pdf הארמון למלך המשיח] {{PDF}}}}, וביום בו התקיימה החגיגה בכפר חב"ד, הרבי השתתף בשמחה באמצעות הזכרת החגיגות בשעת ה[[התוועדות]] שקיים ב-770. רבנים רבים ראו בחנוכת [[בית הכנסת]] על שמו של הרבי אירוע מכונן, ושלחו את ברכתם לאירוע. ביניהם, היה הרב [[משה פיינשטיין]], נשיא אגודת הרבנים ב[[ארצות הברית]] וקנדה, שכתב: {{ציטוטון|ליום חנוכת [[בית הכנסת]] "בית מנחם" בכפר חב"ד על שם האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א. אנו שולחים לכם ברכותינו החמות, יהי רצון שהבית הזה יהיה בית זבול, מקום רינה ותפילה תורה ויראה}}. ==ראו גם== *[[הנחת אבן הפינה]] ==קישורים חיצוניים== *'''[http://www.teshura.com/teshurapdf/Raskin%20-Brod%20-%20Menachem%20Av%2022%2C%205777.pdf חנוכת הבית]''', הוספה לתדפיס 'מסר קטן מאירוע גדול' *'''[https://drive.google.com/drive/folders/1LfoUfbM9I667N-u-sdzRpD9rxQdnwcD_?usp=drive_link כתבי יד מהרבי בקשר לדירה חדשה]''', רבי דרייב *'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/4558314 חנוכת הבית: מה זה ומה עושים בדיוק?]''' {{בית חבד}} {{אירועים יהודיים}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:מנהגי חב"ד]] [[קטגוריה:אירועים במעגל החיים]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:PDF
(
עריכה
)
תבנית:אירועים יהודיים
(
עריכה
)
תבנית:בית חבד
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:מקור
(
עריכה
)
תבנית:ציטוטון
(
עריכה
)
תבנית:קטגוריה בתבנית
(
עריכה
)
תבנית:שורה אחת
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)