עריכת הדף "חינוך"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''חינוך''' היא מצווה מדרבנן לחנך את הבנים בדרך המצוות, כדי שכאשר יגדילו ויגיעו לגיל מצוות יוכלו לקיים מיד את כל תרי"ג המצוות. דגש מיוחד נתנו רבותינו נשיאינו על החינוך כחלק מרכזי בעבודת ה', וכלשון [[אדמו"ר הריי"צ]] "כשם שהנחת [[תפילין]] בכל יום הוא [[מצווה]] ד[[אורייתא]] על כל [[יהודי]], ללא חילוק בין גדול שבתורה לבין איש פשוט, כך הוא חוב גמור על כל יהודי לחשוב כל יום חצי שעה אודות חינוך הילדים ולעשות הכל, מה שבכוחו לעשות ויותר מכפי כוחו, לראות לפעול אצל הילדים, שילכו בדרך בהם מדריכים אותם"{{הערה|1=[[היום יום]] כ"ב [[טבת]].}}. | '''חינוך''' היא מצווה מדרבנן לחנך את הבנים בדרך המצוות, כדי שכאשר יגדילו ויגיעו לגיל מצוות יוכלו לקיים מיד את כל תרי"ג המצוות. דגש מיוחד נתנו רבותינו נשיאינו על החינוך כחלק מרכזי בעבודת ה', וכלשון [[אדמו"ר הריי"צ]] "כשם שהנחת [[תפילין]] בכל יום הוא [[מצווה]] ד[[אורייתא]] על כל [[יהודי]], ללא חילוק בין גדול שבתורה לבין איש פשוט, כך הוא חוב גמור על כל יהודי לחשוב כל יום חצי שעה אודות חינוך הילדים ולעשות הכל, מה שבכוחו לעשות ויותר מכפי כוחו, לראות לפעול אצל הילדים, שילכו בדרך בהם מדריכים אותם"{{הערה|1=[[היום יום]] כ"ב [[טבת]].}}. | ||
== | == מתי חלה המצווה == | ||
{{ציטוט צף|צדיק עשוי לסטור, וחסיד אינו עשוי לסטור. חסיד אומר מילה, והעולם אומר: סטירה חולפת, אך אמירה נשארת|אדמו"ר הרש"ב, ספר השיחות תש"ד עמוד 15}} | {{ציטוט צף|צדיק עשוי לסטור, וחסיד אינו עשוי לסטור. חסיד אומר מילה, והעולם אומר: סטירה חולפת, אך אמירה נשארת|אדמו"ר הרש"ב, ספר השיחות תש"ד עמוד 15}} | ||
ישנה מחלוקת ראשונים אם המצווה מוטל על האב, או גם על המתחנך - ה[[קטן]] עצמו. | ישנה מחלוקת ראשונים אם המצווה מוטל על האב, או גם על המתחנך - ה[[קטן]] עצמו. | ||
[[הרבי]] מבהיר בשיחות, שכיום ה[[מצווה]] היא לא רק על האב, אלא גם ובעיקר על האם הנמצאת סמוך לילדים במשך היום. | [[הרבי]] מבהיר בשיחות, שכיום ה[[מצווה]] היא לא רק על האב, אלא גם ובעיקר על האם הנמצאת סמוך לילדים במשך היום. | ||
כאשר היה [[אדמו"ר הריי"צ]] בן שבע שנים הורה לו [[אדמו"ר הרש"ב]] שכאשר ירצה לאכול ב[[יום הכיפורים]] יבוא לפניו ויבקש ממנו דווקא לאכול. בפועל התענה אדמו"ר הריי"צ באותה שנה. | כאשר היה [[אדמו"ר הריי"צ]] בן שבע שנים הורה לו [[אדמו"ר הרש"ב]] שכאשר ירצה לאכול ב[[יום הכיפורים]] יבוא לפניו ויבקש ממנו דווקא לאכול. בפועל התענה [[אדמו"ר הריי"צ]] באותה שנה. | ||
יש שביארו כי חובת החינוך חלה דווקא בשעת המעשה כשמתעוררת חובת החינוך, ולכן רצה אדמו"ר הרש"ב שכאשר ירצה בנו לאכול יבוא לפניו, ואז יחנכו אדמו"ר הרש"ב בדין תענית שעות שחייבים לחנך את הבנים מדין חינוך{{הערה|1=קובץ [[התמים]] חוברת ה'.}}. | יש שביארו כי חובת החינוך חלה דווקא בשעת המעשה כשמתעוררת חובת החינוך, ולכן רצה [[אדמו"ר הרש"ב]] שכאשר ירצה בנו לאכול יבוא לפניו, ואז יחנכו [[אדמו"ר הרש"ב]] בדין תענית שעות שחייבים לחנך את הבנים מדין חינוך.{{הערה|1=קובץ [[התמים]] חוברת ה'.}}. | ||
בכמה וכמה שיחות של הרבי, הרבי הסביר שהחינוך מתחיל מגיל הכי רך, מאז הלידה ועוד לפני זה. | בכמה וכמה שיחות של הרבי, הרבי הסביר שהחינוך מתחיל מגיל הכי רך, מאז הלידה ועוד לפני זה. | ||
{{ציטוטון|כידוע מנהג ישראל מדורי דורות לתלות שיר המעלות בחדרו של הילד תיכף משנולד, וכמו כן נהגו נשי ישראל לשיר לילדיהם שיר ערש שתוכנו "כי טוב סחרה מכל סחורה" ("די תורה איז די בעסטע סחורה"), וזאת לפני שידע הנער להבחין בין טוב לרע, לפני שמתחיל לדבר, תינוק שנולד זה עתה. והרי ידוע מ"ש הרשב"א עד כמה צריכים להזהר ולהקפיד על מנהג נשים זקנות בישראל)}}{{הערה|התוועדויות [[תשמ"ג]] ח"ג ע' 1217.}} | {{ציטוטון|כידוע מנהג ישראל מדורי דורות לתלות שיר המעלות בחדרו של הילד תיכף משנולד, וכמו כן נהגו נשי ישראל לשיר לילדיהם שיר ערש שתוכנו "כי | ||
טוב סחרה מכל סחורה" ("די תורה איז די בעסטע סחורה"), וזאת לפני שידע הנער להבחין בין טוב לרע, לפני שמתחיל לדבר, תינוק שנולד זה עתה. והרי ידוע מ"ש הרשב"א עד כמה צריכים להזהר ולהקפיד על מנהג נשים זקנות בישראל)}}{{הערה|התוועדויות [[תשמ"ג]] ח"ג ע' 1217.}} | |||
כמו כן מעורר הרבי בנוגע לשירי ערש, אשר הם משמשים חלק נכבד בחלק החינוך העמוק ביותר החודר בנפשו של התינוק ושל הילד. | כמו כן מעורר הרבי בנוגע לשירי ערש, אשר הם משמשים חלק נכבד בחלק החינוך העמוק ביותר החודר בנפשו של התינוק ושל הילד. | ||
שורה 20: | שורה 21: | ||
{{ציטוטון|כידוע המנהג הפשוט אצל נשי ישראל לשיר לילדים שבתוך העריסה שיר-ערש שתוכנו אודות ה'רבי' שמלמד לתלמידיו 'קמץ אל"ף א', ומובן שאין זה באקראי בעלמא, אלא כך נתפשט ונתקבל אצל נשי ובנות ישראל בדורות שלפני זה, בכל המקומות מעבר לים ששימשו 'מרכזים' לתורה ויהדות ויראת-שמים - לפי שדרך הלימוד עם ילדי ישראל הייתה באופן שהיו לומדים 'קמץ אל"ף א', וטעם הדבר - לפי ש'קמץ אל"ף א' קשור עם האות אל"ף דתיבת 'אנוכי'.}}{{הערה|'התוועדויות' [[תשמ"ב]] כרך ד' עמ' 2124. [[תשמ"ז]] ח"ב ע 95}} | {{ציטוטון|כידוע המנהג הפשוט אצל נשי ישראל לשיר לילדים שבתוך העריסה שיר-ערש שתוכנו אודות ה'רבי' שמלמד לתלמידיו 'קמץ אל"ף א', ומובן שאין זה באקראי בעלמא, אלא כך נתפשט ונתקבל אצל נשי ובנות ישראל בדורות שלפני זה, בכל המקומות מעבר לים ששימשו 'מרכזים' לתורה ויהדות ויראת-שמים - לפי שדרך הלימוד עם ילדי ישראל הייתה באופן שהיו לומדים 'קמץ אל"ף א', וטעם הדבר - לפי ש'קמץ אל"ף א' קשור עם האות אל"ף דתיבת 'אנוכי'.}}{{הערה|'התוועדויות' [[תשמ"ב]] כרך ד' עמ' 2124. [[תשמ"ז]] ח"ב ע 95}} | ||
בדברים רבים חותר הרבי להקדים את החינוך לגיל הכי רך, וכך לדוגמה כותב הרבי שהחינוך ללבישת טלית קטן יכולה להתחיל לפני גיל 3{{הערה|1=[https://chabad.info/wp-content/uploads/2019/11/28-11-2019-17-09-18- | בדברים רבים חותר הרבי להקדים את החינוך לגיל הכי רך, וכך לדוגמה כותב הרבי שהחינוך ללבישת טלית קטן יכולה להתחיל לפני גיל 3{{הערה|1=[https://chabad.info/wp-content/uploads/2019/11/28-11-2019-17-09-18-%D7%9C%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%98-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%A7%D7%95%D7%93%D7%A9-%D7%AA%D7%A9%D7%9E%D7%97.pdf ליקוט מענות קודש תשמ"ח, אות רפז].}}. | ||
==מבצע חינוך== | ==מבצע חינוך== | ||
שורה 32: | שורה 33: | ||
==חינוך חסידי== | ==חינוך חסידי== | ||
אדמו"ר הריי"צ מתייחס בכתביו בהרחבה למיוחדות של החינוך החסידי, ומונה מספר נקודות עיקריות בחינוך החסידי{{הערה|ראו גם ב[[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1871 עמוד 79. ובמכתב אדמו"ר הריי"צ לר' [[ניסן נמנוב]]: "אחד מיסודי החינוך . . ואלו התלמידים שהיו | אדמו"ר הריי"צ מתייחס בכתביו בהרחבה למיוחדות של החינוך החסידי, ומונה מספר נקודות עיקריות בחינוך החסידי{{הערה|ראו גם ב[[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1871 עמוד 79. ובמכתב אדמו"ר הריי"צ לר' [[ניסן נמנוב]]: "אחד מיסודי החינוך . . ואלו התלמידים שהיו והנם שלמים בזה - הצליחו ומצליחים".}}: | ||
*חינוך המיוסד על קבלת עול וציות{{הערה| | *חינוך המיוסד על קבלת עול וציות{{הערה|ספר המאמרים תש"י עמוד 244. תורת מנחם חלק א' עמוד 4.}} | ||
*קדושת האותיות{{הערה|אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק ב' עמוד תצא.}} | *קדושת האותיות{{הערה|אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק ב' עמוד תצא.}} | ||
*ההכרה שאסור להסתתר מהמשגיח המופקד על הדרכת המחונך{{הערה|רשימות חלק ד' עמוד 15.}} | *ההכרה שאסור להסתתר מהמשגיח המופקד על הדרכת המחונך{{הערה|רשימות חלק ד' עמוד 15.}} | ||
שורה 41: | שורה 42: | ||
==התייחסויות הרבי== | ==התייחסויות הרבי== | ||
===מעלת העיסוק בחינוך=== | ===מעלת העיסוק בחינוך=== | ||
הרבי דחף ועודד באופן קבוע לעסוק בחינוך{{הערה|ראו לדוגמא אגרות קודש חלק ט"ז עמוד קעד. קונטרס 'המחנך' כפר חב"ד תשמ"ט (מכון ליובאוויטש שע"י צעירי אגודת חב"ד). שערי חינוך | הרבי דחף ועודד באופן קבוע לעסוק בחינוך{{הערה|ראו לדוגמא אגרות קודש חלק ט"ז עמוד קעד. קונטרס 'המחנך' כפר חב"ד תשמ"ט (מכון ליובאוויטש שע"י צעירי אגודת חב"ד). שערי חינוך.}}, בדגש על חינוך בגיל הצעיר. כך הורה הרבי לדוגמא לשלוחים במשרה מלאה שיפנו זמן לעסוק בחינוך{{הערה|כך לדוגמא הורה הרבי לשליח הראשי בצרפת, הרב [[שמואל אזימוב]].}}, וכאשר היה מי שביקש מהרבי לעזוב את עבודת החינוך ולהקדיש את כל עיתותיו לעסוק ב[[הפצת היהדות]] ו[[הפצת המעיינות]] שלל זאת הרבי{{הערה|"מהו ההכרח לדעתו שאופן שליחותם ומקומה צריכה להיות '''דוקא''' כפי רצונו והיפך רצוני?" (לקוטי שיחות חלק כ"ג עמוד 488).}}, והרבי אף קבע שמעלת עבודת החינוך בדורנו נעלית יותר ממשרת רבנות{{הערה|מכתב מתאריך כ"ב תמוז תשכ"ח לרב [[חיים יעקב שלאממע]], אגרות קודש חלק כ"ה אגרת ט'תקכו.}}. | ||
מי שעסק בתפקיד זה כמה שנים, הרי זו הוכחה שזו המצוה השייכת לו במיוחד ואסור לו לעזוב אותה, ובמיוחד אם הצליח בעבודתו, וכל ספק בזה מקורו לא מצד הקדושה{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ב עמוד 550.}}, ואין בדורנו אף אחד שיכול לקחת על עצמו אחריות לשחרר מישהו ממלאכה זו{{הערה|היכל מנחם חלק ב' עמוד רטז.}}. | מי שעסק בתפקיד זה כמה שנים, הרי זו הוכחה שזו המצוה השייכת לו במיוחד ואסור לו לעזוב אותה, ובמיוחד אם הצליח בעבודתו, וכל ספק בזה מקורו לא מצד הקדושה{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ב עמוד 550.}}, ואין בדורנו אף אחד שיכול לקחת על עצמו אחריות לשחרר מישהו ממלאכה זו{{הערה|היכל מנחם חלק ב' עמוד רטז.}}. | ||
שורה 54: | שורה 55: | ||
אחריות המחנכים היא גם על הזמנים בהם התלמידים שוהים בביתם מחוץ לכתלי ה[[תלמוד תורה]], ובפרט אופן הנהגתם בבית הכנסת{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ה עמוד קמג.}}. | אחריות המחנכים היא גם על הזמנים בהם התלמידים שוהים בביתם מחוץ לכתלי ה[[תלמוד תורה]], ובפרט אופן הנהגתם בבית הכנסת{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ה עמוד קמג.}}. | ||
====עצות והדרכות==== | ====עצות והדרכות==== | ||
*על המחנך להתייחס לכל עניני תורה ומצוות בחיות והתלהבות כדבר חדש, היות וטבע האדם בכלל ובפרט ילד קטן, שדברים חדשים מעוררים בו חיות והתלהבות{{הערה|שם=תשדמ|התוועדויות ה'תשד"מ חלק ג' עמוד 1533.}}. | *על המחנך להתייחס לכל עניני תורה ומצוות בחיות והתלהבות כדבר חדש, היות וטבע האדם בכלל ובפרט ילד קטן, שדברים חדשים מעוררים בו חיות והתלהבות{{הערה|שם=תשדמ|התוועדויות ה'תשד"מ חלק ג' עמוד 1533.}}. | ||
*המחנך צריך להתנהג באופן של [[דוגמה חיה]] שמשפיעה באופן החזק ביותר על נפש הילד{{הערה|שם=תשדמ}}. | *המחנך צריך להתנהג באופן של [[דוגמה חיה]] שמשפיעה באופן החזק ביותר על נפש הילד{{הערה|שם=תשדמ}}. | ||
*הגישה הכללית של החינוך צריכה להיות מתוך קירוב, ורק לאחר מכן אפשר לחשוב על שימוש מדוד גם בגישה של 'שמאל דוחה', כשגם השימוש בגישה זו צריך להיות באופן חלש, כפי שרמוז בכך שהיד | *הגישה הכללית של החינוך צריכה להיות מתוך קירוב, ורק לאחר מכן אפשר לחשוב על שימוש מדוד גם בגישה של 'שמאל דוחה', כשגם השימוש בגישה זו צריך להיות באופן חלש, כפי שרמוז בכך שהיד הימנית חלשה יותר מהשמאלית{{הערה|התוועדויות תשמ"ו חלק ג' עמוד 617.}}. | ||
====קבלה למוסדות==== | ====קבלה למוסדות==== | ||
שורה 81: | שורה 68: | ||
*על פי דברי חז"ל "היזהרו בבני עניים שמהם תצא תורה", הציע הרבי שהנהלת מוסדות החינוך ישתדלו שעל כל פנים עשירית מהתלמידים ילמדו אצלם מבלי לשלם שכר לימוד{{הערה|משיחות הרבי אודות שנת החינוך, תחילת חודש אייר תשל"ו.}} | *על פי דברי חז"ל "היזהרו בבני עניים שמהם תצא תורה", הציע הרבי שהנהלת מוסדות החינוך ישתדלו שעל כל פנים עשירית מהתלמידים ילמדו אצלם מבלי לשלם שכר לימוד{{הערה|משיחות הרבי אודות שנת החינוך, תחילת חודש אייר תשל"ו.}} | ||
====עונשים | ====עונשים==== | ||
*יש להימנע כליל מתוכחה על ידי הכאה{{הערה|שם=כא|אגרות קודש חלק כא עמוד קצה | *יש להימנע כליל מתוכחה על ידי הכאה{{הערה|שם=כא|אגרות קודש חלק כא עמוד קצה.}} סגירת הילד בחדר חשוך{{הערה|מכתב הרבי שנדפס ב'צדיק יסוד עולם', קה"ת תשנ"ב, עמוד 105: "נזדעזעתי לקרוא במכתבה שמי שהוא מייעצה לשים ילד קטן ולהחזיקו בחדר חשוך כו' כיוון שלדעתה הוא אקטיבי יותר מדי, ושמחתי להמשך מכתבה שלא קיבלה עצה מבהילה זו".}} וכל עונש שכולל שימוש חינוכי בכח פיזי, כגון דחיפה וכיוצא בזה, אפילו אצל ילדים צעירים, ובטח שלא אצל ילדים בגיל בוגר יותר{{הערה|אגרות קודש חלק יג עמוד ד ועמוד קלח. הוספה לשיחות קודש תשל"ט חלק ב' עמוד 760. אגרות קודש חלק יב עמוד רסו.}} | ||
*ניתן להשתמש בעונש של הרחקה זמנית{{הערה|הרבי עצמו נהג כך כאשר 'הרחיק' קבוצת בחורים שעשתה מעשה שלא גרם נחת רוח למשך שלושה התוועדויות.}} או הרחקה לצמיתות, במקרים קיצוניים שעונשים אחרים לא עזרו{{הערה|שם=כא}} | *ניתן להשתמש בעונש של הרחקה זמנית{{הערה|הרבי עצמו נהג כך כאשר 'הרחיק' קבוצת בחורים שעשתה מעשה שלא גרם נחת רוח למשך שלושה התוועדויות.}} או הרחקה לצמיתות, במקרים קיצוניים שעונשים אחרים לא עזרו{{הערה|שם=כא}} | ||
*כאשר הנהלת הישיבה הטילה על בחור קנס כספי והוא כתב על כך לרבי, השיב לו הרבי כי עליו לציית לפקודת ההנהלה, ובכך יהיה גם תיקון למעשיו{{הערה|1=בנוגע לעצם ההיתר ההלכתי לתת קנס לתלמיד, ראו [http://www.shturem.net/index.php?section=artlesson&id=364 תשובת הרב ברוך בועז יורקוביץ רב קהילת חב"ד בלוד] {{שטורעם}}}} | *כאשר הנהלת הישיבה הטילה על בחור קנס כספי והוא כתב על כך לרבי, השיב לו הרבי כי עליו לציית לפקודת ההנהלה, ובכך יהיה גם תיקון למעשיו{{הערה|1=בנוגע לעצם ההיתר ההלכתי לתת קנס לתלמיד, ראו [http://www.shturem.net/index.php?section=artlesson&id=364 תשובת הרב ברוך בועז יורקוביץ רב קהילת חב"ד בלוד] {{שטורעם}}}} | ||
שורה 95: | שורה 82: | ||
*[[תלמוד תורה]] | *[[תלמוד תורה]] | ||
*[[קמץ אלף א|קמץ אלף אָ]] | *[[קמץ אלף א|קמץ אלף אָ]] | ||
==קישורים חיצוניים== | |||
[https://sites.google.com/site/toramedia770/tora-is-the-best השיר תורה איז די בעסטע סחורה להורדה] | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
שורה 112: | שורה 101: | ||
*הרבנית סימה אשכנזי, סדרת כתבות במוסף 'נשי' לשבועון כפר חב"ד: '''חינוך לנצח נצחים''', גליון 1904 עמוד 22 {{*}} '''חינוך במסירות''', גליון 1905 עמוד 24 | *הרבנית סימה אשכנזי, סדרת כתבות במוסף 'נשי' לשבועון כפר חב"ד: '''חינוך לנצח נצחים''', גליון 1904 עמוד 22 {{*}} '''חינוך במסירות''', גליון 1905 עמוד 24 | ||
*'''הפרדה בין בנים ובנות בגילאי בית הספר''', התייחסויות הרבי לנושא, בתוך שבועון כפר חב"ד גליון 1908 עמוד 18 | *'''הפרדה בין בנים ובנות בגילאי בית הספר''', התייחסויות הרבי לנושא, בתוך שבועון כפר חב"ד גליון 1908 עמוד 18 | ||
== קישורים חיצוניים == | == קישורים חיצוניים == | ||
*'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/657519/ אסור לבזבז רגע בחינוך הילדים]''', וידאו יומי מהרבי {{וידפו}} | *'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/657519/ אסור לבזבז רגע בחינוך הילדים]''', וידאו יומי מהרבי {{וידפו}} | ||
*[[פלפול]] אם המצווה היא מדאורייתא או מדרבנן, [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/lkus/35/maftechot/2/1/13&search= | *[[פלפול]] אם המצווה היא מדאורייתא או מדרבנן, [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/lkus/35/maftechot/2/1/13&search=%D7%9B%D7%AA%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA ליקוטי שיחות] | ||
*הרב רפאל אברהם דובקין, '''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/06/09-06-2021-12-05-34- | *הרב רפאל אברהם דובקין, '''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/06/09-06-2021-12-05-34-%D7%A9%D7%A2%D7%A8%D7%99-%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94-%D7%A1%D7%A4%D7%A8-%D7%94%D7%A2%D7%A9%D7%A8%D7%99%D7%9Dpdf.pdf מצוות חינוך במהלך הדורות ובתורת רבותינו נשיאינו]''', שערי ישיבה תשפ"א עמוד 682 | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:חינוך]][[קטגוריה:אורח חיים]] | [[קטגוריה:חינוך]][[קטגוריה:אורח חיים]] |