פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
חומש תורה שלמה
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
{{מפנה|תורה שלמה|פרוייקט דומה בעריכת הרב [[ברוך אפשטיין]]|תורה תמימה}} חומש '''תורה שלמה''' היא סדרת ספרים מקיפה על ארבעת החומשים הראשונים, המלקטת את מאמרי [[חז"ל]] לפי סדר הפסוקים, מתוך כמאה ספרי מדרשים שונים, חלקם מתוך כתבי יד נדירים. הסדרה נערכה על ידי צוות תלמידי חכמים בראשו עמד יוזם והוגה הרעיון הרב [[מנחם מענדל כשר]], שאף הוסיף בשולי הגליון הערות וביאורים ודיוקי נוסחאות רבים, וברוב הכרכים נוספו במילואים מאמרים תורניים הדנים בהרחבה בנושאים שונים שהוזכרו באותו כרך. הכרך הראשון בסדרה יצא לאור בשנת [[תרפ"ו]] בירושלים על החלק הראשון של פרשת בראשית, והכרך ה-44 והאחרון בסדרה יצא לאור כעבור 68 שנה (לאחר פטירתו של הרב כשר) בשנת [[תשנ"ה]] על פרשיות מטות-מסעי. מלבד הספרים על החומש, יצאו לאור לאורך השנים מספר ספרי נספחים, דוגמת "אנציקלופדיית שמע ישראל", [[הגדה של פסח]], וספרים על חלק מה[[חמש מגילות]]. ==חזון והוצאה לאור== {{חלונית | כותרת = מתוך המבוא לספר "תורה שלמה" - פרשת בראשית | רקע כותרת = | יישור = שמאל | תוכן = ראיתי לקרוא את שם החומש "תורה שלמה" על-פי המובא במסכת מנחות ס"ה כשר' יוחנן בן זכאי השיב לה[[מינות (יהדות)|מינים]] בדבר [[ממחרת השבת|עצרת אחר שבת]], התבטא אז בלשון זה: ולא תהא "תורה שלמה" שלנו כשיחה בטלה שלכם?, ונראה שהתכוין בלשון זה לומר שאין ה[[תורה שבכתב|תורה]] בבחינת תורה שלמה אלא בהצטרפות ה[[תורה שבעל פה]] המפרשת ומבארת את התורה שבכתב כפי המקובל במסורה, ולפיכך בנוגע אלינו, המאמינים בני מאמינים בתורה שבע"פ, אמנם יש לנו תורה שלמה לאפוקי המינים לשיטתם שאינם מחזיקים רק בתורה שבכתב ולא בתורה שבע"פ, בנוגע להם אין התורה בבחינת תורה שלמה, ובאמת גם תורה שבכתב אין להם, שאין זו תורה שלמה מבלעדי התורה שבע"פ, כי התורה שבכתב לבדה היא כספר החתום. – ובהתאם לרעיון זה קראתי לחבורי הנוכחי בשם "תורה שלמה", שהשם הזה הולמו היטב, יען כי בו מתחברת ומצטרפת התורה שבכתב עם התורה שבעל פה, והוא נאה לשמו ושמו נאה לו. | מקור = {{אוצר החכמה|רבי [[מנחם מנדל כשר]]|"מבוא ל'''תורה שלמה''', חלק א' (בראשית א')|149296|ירושלים תרפ"ז-תשנ"ב, עמ' י"ט||עמוד=17}} | מאת = }} היוזם של הסדרה הרב מנחם מענדל כשר, רצה לחבר את פירושי חז"ל בתורה שבעל פה, עם פסוקי התורה שבכתב, וליצור מעין 'פירוש' של חז"ל על הפסוקים וזאת על יסוד דברי חז"ל עצמם במסכת מנחות{{הערה|סה, ב.}}, ועל כן קרא למיזם בשם 'תורה שלמה'. מלבד ליקוט של מדרשי חז"ל מהספרים הנפוצים כגון מדרש רבה, תנחומא, ספרא, ספרי, וילקוט שמעוני, ליקט המחבר את הדברים שהובאו ב[[ראשונים]] בשם חז"ל, ליקוטים שונים וכתבי יד נדירים אותם מצא בארכיונים וספריות ברחבי העולם. בדומה לחומשים הנדפסים, ליקוט דברי חז"ל מופיע לצד הפסוקים עם פירושי רש"י ו[[תרגום אונקלוס]], כשנוסף להם גם תרגום יונתן על התורה, ובשולי העמוד נוספו הערותיו של המחבר, בהם מבאר את דברי חז"ל וכיצד למדו אותם מהפסוקים, דיוקים, ושינויים נוסחאות, ובמקומות רבים גם מנסה לבאר מאמרי חז"ל מוקשים, ולהכריע בין שיטות שונות בביאור דברי חז"ל. הסדר בו הובאו דברי חז"ל שבליקוט בתוך כל פסוק, הוא על פי רוב בהתאם לסדר החשיבות של המקורות, כשמאמרי חז"ל מהגמרא הובאו ראשונים, לאחריהם הספרא והספרי, וכן הלאה. ===הדפסת הסדרה=== בשנת [[תרע"ב]] החל הרב כשר בעודו בפולין בעריכת דוגמה של ליקוט דברי חז"ל על הפסוק הראשון בתורה, ואת הדוגמה שערך שיגר לרבנים בולטים ביהדות פולין וקיבל מהם [[הסכמות]]. בשנת [[תרפ"ד]] עלה ל[[ארץ ישראל]] במטרה להקים את ישיבת 'שפת אמת' של חסידי גור, ולעמוד בראשה, ועם עלייתו לארץ החל ביישום חזונו ובשנת תרפ"ז הדפיס את הכרך הראשון בירושלים. בין הרבנים שהעניקו הסכמה לספר היה הרב [[אברהם יצחק קוק]], הרב [[יוסף חיים זוננפלד]], הרב [[איסר זלמן מלצר]], ועוד. במטרה לזרז ולקדם את המשך ההוצאה לאור, פרש מתפקידו בראשות הישיבה, ובשנת תרפ"ט היגר לארצות הברית, ובאותה שנה הוציא לאור את הכרך השני בסדרה, ועד להתחלת [[מלחמת העולם השנייה]] השלים את הוצאתם לאור של שבעת החלקים הראשונים. בשנת [[תש"ד]] הדפיס את הכרך השמיני בבית הדפוס של [[האחים שולזינגר]] ב[[ניו יורק]], ומחלק כ' ואילך חזרה ההדפסה ל[[ירושלים]], בעקבות עלייתו לארץ ישראל. החל מהכרך השמיני התווספו לספרים מדור מילואים שכללו מאמרי תוכן רחבי היקף בנושאים שונים, ובחלוף השנים הלך המדור והתרחב והפך לחלק עיקרי מהספר. בין הנושאים בהם עסק, הוא בירור במחלוקת [[הגר"א מווילנא|הגר"א]] וכ"ק [[אדמו"ר הזקן]] בפירוש הפסוק "מלא כל הארץ כבודו"{{הערה|{{HebrewBooks|מנחם מנדל כשר|"בירור בדבר מחלוקת הגר"א מווילנא ז"ל עם הגרש"ז ז"ל בעל התניא בפי' הכתוב מלא כל הארץ כבודו"|51451|בתוך: '''תורה שלמה''', חלק ח' עמ' רמ"ח|עמוד=263}}.}}, נושאים נפיצים דוגמת השוואה בין מדרשי חז"ל לתורת ההתפתחות של דארווין, סתירת פירושי ה[[קראים]] לתורה, ודיונים הנוגעים לספרים חיצוניים. יצירתו המונומנטלית של הרב כשר זכתה להערכה רבה, ומאמרי ביקורת רבים שיבחו את הסדרה ואת העריכה, ביניהם הרב [[שלמה יוסף זוין]]{{הערה|1={{אוצר החכמה|שלמה יוסף זוין|סופרים וספרים - חלק ג' עמ 285|105430|תל אביב תשי"ט||עמוד=278}}.}}, ועוד, ועל סדרה זו זכה הרב כשר בפרס ישראל לספרות תורנית (בשנת [[תשכ"ג]]), וזכה פעמיים בפרס הרב קוק (בשנת [[תש"ד]] ובשנת [[תשכ"א]]). ==המשתתפים בעריכה== הרב כשר עצמו ניהל את המערכת של תורה שלמה ועמד בראשה באופן פעיל בעיקר ב-30 החלקים הראשונים, כאשר מהכרך הל"א ואילך בעקבות גילו המתקדם, הלכה ופחתה מעורבותו בתהליך העריכה, ואף ההערות והביאורים שבשולי הגליון התמעטו והתקצרו. בשנת תשמ"ג בה נפטר יצא לאור הכרך הל"ח, וסמוך לפטירתו נפטרו גם בנו הרב משה שלמה כשר וחתנו הרב אהרן גרינבאום שהיו חברי מערכת ההוצאה לאור, ואת המשך ההוצאה לאור נטלו על עצמם הנכדים ר' שמחה בלכרוביץ ור' אפרים גרינבאום. כרך מ"ד היה הכרך האחרון שיצא לאור על סיום ספר במדבר, פרשיות [[מטות]] [[מסעי]], והודפס בחודש [[תשרי]] [[תשנ"ה]], כתשע שנים לאחר פטירת הרב כשר. בין השותפים במערכת ההוצאה לאור נמנה החסיד ר' [[מנחם מענדל טננבוים]]. ==יחס הרבי לסדרה== במכתב ניחום אבלים ששלח הרבי למשפחתו, נכתב: {{ציטוטון|בוודאי ובוודאי, אשר המשך פעלו הכי נעלה - תורה שלמה - ועד לגמרו בפועל ממש ובהקדם הכי אפשרי - הרי זה ענין שהזמן גרמא, וניחום הכי עיקרי '''לחיי''', ויקרא לשכבא '''הכי''' פנימי - עליית הנשמה לעילא ולעילא}}{{הערה|לקוטי שיחות חלק ל"ה עמוד 342.}}. לאחר ארבעה חודשים, כאשר נפטר גם בנו הרב משה שהמשיך בהוצאת התורה שלמה, הובנה הדגשת הרבי לסיים את המפעל "בהקדם הכי אפשרי"{{הערה|הרב [[שלום דב וולפא]], [[שמן ששון מחבריך (ספר)|שמן ששון מחבריך]] חלק ב', עמוד 193}}. בשנת [[תשמ"ט]] הורה הרבי ללמוד בשבועות בהם עוסקים במלאכת המשכן (פרשיות [[פרשת תרומה|תרומה]]-[[פרשת פקודי|פקודי]]) את מאמרי חז"ל הנוגעים לפסוקים הנלמדים. על מנת להקל את הלימוד, הרבי הציע ללמוד מתוך חומש 'תורה שלמה' (או [[חומש תורה תמימה]]) בו מרוכזים מאמרי חז"ל באופן שיטתי ומסודר{{הערה|ספר השיחות [[תשמ"ט]] חלק א' עמוד 252.}}. הרבי, בשיחותיו ובאגרותיו, מרבה לציין ל"תורה שלמה". - להרחבה אודות קשריו של הרב כשר עם הרבי, ראו בערך: "הרב מנחם מענדל כשר". ==קישורים חיצוניים== *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ט' (וארא)|51448|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלקים י-י"א (בא א')|51449|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק י"ב (בא ב')|51450|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק י"ג (סוד העבור)|4158|ניו יורק תש"י}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק י"ד (בשלח)|51460|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ט"ו (יתרו א')|51461|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ט"ז (יתרו ב')|51462|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק י"ז (משפטים א')|51490|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק י"ח (משפטים ב')|51487|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק י"ט (משפטים ג')|51488|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ' (תרומה, תצוה)|51489|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"א (כי תשא א')|51494|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ב (כי תשא ב')|51491|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ג (ויקהל, פקודי)|51492|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ד (תרגומי התורה א')|51493|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ה (ויקרא א')|51459|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ו (ויקרא ב', צו א')|51456|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ז (צו ב')|51457|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ח (שמיני)|51458|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק כ"ט (כתב התורה ואותיותיה)|51444|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל' (תזריע, מצורע)|51445|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"א (אחרי מות)|51446|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ב (קדושים)|51447|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ג (אמור)|51466|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ד (בהר, בחקותי)|51464|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ה (תרגומי התורה ב')|51465|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ו (במדבר, נשא א')|51470|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ז (נשא ב')|51467|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ח (בהעלותך)|51468|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק ל"ט (שלח)|51469|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק מ' (קרח)|51443|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק מ"א (חקת)|51441|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק מ"ב (בלק)|51442|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק מ"ג (פנחס)|51486|ירושלים תשנ"ב}}. *{{HebrewBooks||'''תורה שלמה''' חלק מ"ד (מטות מסעי)|51485|ירושלים תשנ"ה}}. {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:ספרות תורנית]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:HebrewBooks
(
עריכה
)
תבנית:אוצר החכמה
(
עריכה
)
תבנית:היברובוקס
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:חלונית
(
עריכה
)
תבנית:מפנה
(
עריכה
)
תבנית:ציטוטון
(
עריכה
)
תבנית:רווח קל
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)