פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
גרשון בער ג'יקובסון
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:גרשון בער.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב ג'יקובסון בחדר ה[[מזכירות]]]] הרב '''גרשון בער ג'יקובסון{{הערה|יעקובסון}}''' ([[ט"ז סיון]] [[תרצ"ד]]-[[כ' אייר]] [[תשס"ה]]) היה [[חסיד חב"ד]] שייסד את עיתון ה'[[אלגעמיינער זשורנאל]]' (עיתון בשפת ה[[אידיש]]), ועורכו הראשי. במהלך השנים [[הרבי]] קרא לו פעמים רבות ל[[גן עדן העליון|חדרו]], והדריך אותו כיצד להביע את דעתה של היהדות הנאמנה בענינים העומדים על הפרק. ==תולדות חיים== נולד ב[[מוסקבה]] ב[[ט"ז סיון]] ה'[[תרצ"ד]] לאביו הרב [[סימון יעקבשווילי]] ולאמו מרת פריידא. בילדותו נאסר אביו על ידי ה[[ק.ג.ב.]] והוגלה ל[[סיביר]], והוא גודל על ידי אמו בלבד. בילדותו נשלח בלית ברירה ללמוד בבית ספר הקומוניסטי העממי מחשש השלטונות, אך בשעות אחר הצהריים היה לומד עם מורה פרטי שהיה מגיע ללמד אותו במחתרת לימודי יהדות. כאשר פרצה [[מלחמת העולם השנייה]] ברח יחד עם אמו ל[[לנינגרד]] ומשם המשיכו ל[[סמרקנד]] דרך גרוזיה, שם שהו עד לסיומה של המלחמה, אז השתתפו ב[[יציאת רוסיה תש"ו|בריחה הידועה]], והבריחו את גבולות [[רוסיה]] דרך [[לבוב]] עד שהגיעו למחנה הפליטים [[פוקינג]]. מפוקינג המשיך ל[[צרפת]] יחד עם אמו, ונכנס ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]], שם התחיל לעסוק בכתיבה עיתנואית, והיה חביב על החסיד הנודע ר' ישראל לוין (נעוולער). ושם גם התאחדה המשפחה מחדש כשהאבא שוחרר מגלותו והצליח להבריח גם הוא את גבולות רוסיה. ב[[תשי"ב]] עברה המשפחה יחד ל[[טורונטו]], שם התמנה האבא לרב, אך בעקבות הייסורים הקשים שעבר ב[[סיביר]] הוא לא האריך ימים, ונפטר כשנה וחצי לאחר שהתיישב בעיר. זמן מה לאחר מכן נפטרה גם אשתו, אמו של ר' גרשון בער. לאחר פטירת ההורים עברו ר' גרשון בער ושני אחיו ללמוד ב[[ישיבת תומכי תמימים המרכזית]] ב-[[770]], שם גילה את כשרון הכתיבה שבו. עם סיום לימודיו פתח את הקריירה העיתונאית שלו והחל לכתוב בעיתונים מכובדים ב[[אידיש]]. בשנת [[תשט"ז]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו מרת צביה, בתו של מי שלימים נתמנה ל[[גבאי]] ב-[[770]] הרב [[יעקב ליפסקר]]. במשך שנים ארוכות לימדה בבית רבקה בקראון הייטס, נוסף על היותה שותפה בחלק גדול מפעולתיו של בעלה. מלבד עיסוקו העיקרי ככתב בעיתון '[[מארגען זשורנאל|דער טאג מארגן זשורנאל]]', עסק מן הצד ככתב משנה בעיתונים שונים{{הערה|בין העיתונים שכתב בהם היה גם עיתון ידיעות אחרונות, שג'יקובסון היה נציגו בני יורק לאחר שהחליף בתפקיד את הסופר [[אלי ויזל]] ששימש עד אז כעיתונאי מטעמם. הידידות בינו לבין אלי ויזל התחזקה במהלך השנים כשפתח את עיתון [[אלגעמיינער זשורנאל]], בו היה אלי ויזל אחד מהכתבים החשובים.}}, והיה העיתונאי היהודי הראשון שביקר ב[[מצרים]] לאחר [[מלחמת ששת הימים]], דבר שהקנה לו פרסום רחב. בשנת [[תשל"א]] נסגר העיתון 'דער טאג', ובאסיפה שהתקיימה ב[[ספריית ליובאוויטש|ספריית הרבי]] בנוכחות מספר עסקנים דוגמת הרב [[מענדל שם טוב]] הרב [[זלמן גוראריה]] והרב [[לייבל מוצ'קין]] הוחלט להקים עיתון חילופי שיהווה במה לפרסום דעתה של היהדות הנאמנה בענינים העומדים על הפרק. העיתון הראשון יצא לאור ב[[י' אדר]] [[תשל"ב]], כשהגב הכלכלי ניתן על ידי העסקנים וניהול המערכת מופקד בידיו של הרב גרשון בער, שהיה גם העורך הראשי. שמו של העיתון נבחר על ידי הרבי - "[[אלגעמיינער זשורנאל]]" (עיתון של כולם), מתוך מטרה שהעיתון לא ייצג רק את עמדותיה של תנועת [[חב"ד]], אלא יהיה במה איתה יזדהו כל הפלגים והזרמים ביהדות החרדית. למרות שבכתיבת העיתון השתתפו כתבים שאינם שומרים תורה ומצוות, וחלקם בעלי דעות שמאלניות ההפוכות מדעת התורה, הצליח לנווט את העיתון כך שייצג את דעתה של היהדות, וילחם את מלחמותיו של הרבי בעניני הכלל. כשהחל הרבי להגיה מדי שבוע שיחה על מנת לפרסמה [לקראת סוף תשמ"ז], פורסמה השיחה לסרוגין: שבוע באידיש באלגעמיינער זשורנאל, ושבוע בלשון הקודש בעיתון כפר חב"ד. כעורך ראשי באחד העיתונים החשובים ביותר של יהדות אמריקה, היה מוזמן לאסיפות רבות, וגם שם שימש כשליח נאמן של הרבי, וזכה לקבל הוראות מהרבי לאורך כל השנים הן לגבי הכתיבה בעיתון, והן לגבי אנשים שונים עמהם נפגש במהלך עבודתו. בתור מייצג של דעת הרבי וחסידות חב"ד ספג מלחמה קשה מצד חצר סאטמר ועד שלילה אחת שרפו את מערכת העיתון, הדבר לא עצר את ר' גרשון בער להמשיך לייצג את דעת חב"ד בגאון. נפטר ב[[כ' אייר]] [[תשס"ה]], ונטמן ב[[בית העלמין מונטיפיורי]], ברובע [[קווינס]] שב[[ניו-יורק]]. ==משפחתו== * אחיו, הרב [[בצלאל יעקבסאן]] * אחיו, הרב [[שלום יעקבסון]] * בנו, הרב [[סימון ג'ייקובסון]] * בתו, הרבנית [[פריידא העכט]], שלוחה בנארוואק קאנעטיקוט * בנו, הרב [[ברוך שלום יעקבסאן]], שליח בהאנטער קאלעג' בניו יארק. * בתו הרבנית חנה, רעיית הרב [[בן ציון קראסניאנסקי]], שלוחי הרבי ב"אפער איסט סייד", [[מנהטן]] * בנו, הרב [[יוסף יצחק יעקובסון]] ==לקריאה נוספת== *רפאל דינרי, '''[http://www.scribd.com/doc/147686624/877 העיתונאי של הרבי]''', סקירת תולדות חייו ב[[שבועון בית משיח]], גליון 877 עמוד 54 ואילך. *'''[https://77012.blogspot.com/2023/04/blog-post_77.html 'יחידות' מיוחדת של הרב ג'יקובסון עם הרבי בשנת תשמ"ה]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית|}} {{הערות שוליים}} {{מיון רגיל:ג'יקובסון, גרשון בער}} [[קטגוריה:סופרים חב"דיים]] [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] [[קטגוריה:משפחת ליפסקר]] [[קטגוריה:אישים הטמונים בבית העלמין מונטיפיורי]] [[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"ג]] [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ה]] [[קטגוריה:משפחת ג'יקובסון]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:לחלוחית
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)