פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
גיל הזקנה
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:חברותא.jpg|250px|ממוזער|שמאל|זוג זקנים יהודים לומדים תורה ב[[חברותא]] (פינסק, תרפ"ד)]] '''גיל הזקנה''' הוא טווח הגילאים מגיל 60 ומעלה, כינויים נרדפים העוסקים בטווחי גילאים ספציפיים יותר, הם הכינויים '''גיל גבורות''', '''שנות השיבה''', והכינוי לאדם בגילאים אלו הוא '''זקן''', '''ישיש{{הערה|כמו שכתוב 'בישישים חכמה', ודרשו על כך חכמינו שזהו [[נוטריקון]] 'בן שישים'.}} ''' או '''סבא'''. בשימוש היום יומי, עשוי היחס לגיל הזקנה להשתנות ממקום למקום ובין אדם לאדם בשל התארכות תוחלת החיים ומידת הפעילות והמעורבות של האדם. על פי תורה, יש להתייחס בהדרת כבוד מיוחדת לזקנים, ולקבל מחכמתם, כשאצל החסידים שמו על כך [[רבותינו נשיאינו]] דגש מיוחד, ללמוד ולקבל השפעה מ[[זקני החסידים]]. ==גיל הזקנה על פי תורה== במסכת אבות{{הערה|פרק ה' משנה כא.}} קובעים חז"ל כי גיל הזקנה הוא כשהאדם נעשה בן שישים, גיל שיבה - כשנעשה בן שבעים, וגיל גבורות - כשנעשה בן שמונים. מפרשי המשנה מביאים לכך ראיות מהפסוקים{{הערה|רבינו עובדיה מברטנורא.}}: *בן ששים לזקנה - כמו שכתוב "תבא '''בכלח''' אלי קבר"{{הערה|איוב ה.}}. בכל"ח בגימטריא ששים. *בן שבעים לשיבה{{הערה|1=ראו [www.aspaklaria.info/300_SHIN/%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94.htm לקט מקורות על שיבה באתר אספקלריה].}} - כמו שכתוב אצל [[דוד המלך]]: "וימת בשיבה טובה"{{הערה|דברי הימים א כט.}}, וימי חייו היו שבעים שנה. *בן שמונים לגבורות - כמו שכתוב "ואם בגבורות שמונים שנה"{{הערה|תהלים צ.}}. על פי הגמרא ב[[מסכת מועד קטן]] מבארים המפרשים{{הערה|ראו מדרש שמואל, ועוד.}} שאדם שצריך להיענש בכרת נפטר קודם גיל 60, ולמדים זאת מדור המדבר, שדור יוצאי המדבר שהתחייבו מיתה היו בני עשרים ומעלה כשיצאו, ומתו כשהגיעו לגיל 60 (בכל שנה מתו אלו שהגיעו לגיל 60, ולכן הוצרכו להישאר במדבר 40 שנה 'עד תום כל הדור'), ומי שזוכה להינצל מדין שמים ולהמשיך לחיות אף לאחר מכן, נחשב לזקן. חז"ל מספרים כי עד [[אברהם אבינו]] לא היתה זקנה בעולם, ודורשים את הפסוקים{{הערה|תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ז, עמוד א' ומסכת סנהדרין, דף ק"ז, עמוד ב'.}} "ואלה תולדות יצחק בן אברהם אברהם הוליד את יצחק"{{הערה|בראשית פרק כה, תחילת פרשת תולדות.}} אשר מכיון שהיו דומים עד כדי כך, אברהם אבינו ביקש את הזקנה על מנת שיבדילו בינו לבין יצחק{{הערה|אף שמדובר על הזקנה של '''אברהם''', ניתן למצוא את הקשר לגיל 60, כיון שפרשה זו מדברת על הזמן שבו יצחק אבינו היה בן שישים, "ויצחק בן שישים שנה בלדת אותם".}}. מקור נוסף שניתן למצוא בו את המעבר לגיל הזקנה, הוא דיני [[ערכין]]{{הערה|ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוקים א'–ח'.}}, שהנודר 'דמי פלוני עלי', מגיל עשרים עד גיל שישים צריך לתת חמישים שקלים, ואילו אדם מעל גיל שישים, צריך לתת עליו חמישה עשר שקלים בלבד. בעלי המחשבה ביאור שכמו שבימות השבוע השביעי צריך להיות קודש לה', וכמו שבשנים ובשמיטות השביעית קודש לה', כך גם ב'עולם קטן' אצל האדם אומר הפסוק "ימי שנותינו בהם שבעים שנה", והעשור השביעי הוא העשור של הזקנה, עליו נאמר 'זה קנה חכמה', שהאדם צריך להקדיש אותו לעבודת ה' ולימוד התורה. לדעת רבינו יונה, כוונת המשנה בכך שמציינת את גיל שישים היא מכיון שזהו גיל שבו הכוחות כבר נחלשים ואף החושים השכליים מתחילים להתקהות וניכרת ירידה עקבית בכוחותיו הגופניים והרוחניים של האדם, וכוונת התנא היא להזהיר על התשובה, שהאדם ישים אל ליבו שהוא מגיע לזמן שעליו לדרוש מעצמו [[חשבון נפש]] על כללות חייו ולתקן את דרכיו, כי אם לא עכשיו אימתי יעשה זאת. התורה מצווה במיוחד: "מפני שיבה תקום והדרת פני זקן"{{הערה|ויקרא, פרק י"ט, פסוק ל"ב.}} והדבר אף נמנה במניין המצוות{{הערה|רמב"ם ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ו'. שולחן ערוך יורה דעה, סימן רמ"ד. ספר המצוות, עשה ר"ט. ספר החינוך, מצווה רנ"ז.}} אך חז"ל נחלקו{{הערה|מסכת קידושין לב, ב.}} כאשר יש שדרשו את הפסוק על תלמיד חכם דווקא, ויש הדורשים זאת אפילו אם מדובר בזקן רשע ועם הארץ, והמפרשים ביאור שהטעם שצריך לכבד את הזקן אף אם אינו תלמיד חכם הוא מכיון שבריבוי שנותיו ראה והכיר במעשי ה' ונפלאותיו יותר משאר בני אדם, ולכן ראוי הוא לכבוד. ==יחס רבותינו נשיאינו לגיל הזקנה== ===גמלאות=== {{ערך מורחב|ערך=[[גמלאות]]}} '''פרישה לפנסיה''' (מכונה גם בשם '''גמלאות''') היא יציאה ממעגל העבודה בגיל הזקנה, כאשר האדם מתחיל להתפרנס מכספים שהוקצו לו במטרה שיוכל לחיות את שארית חייו בכבוד. בעוד ובעבר אדם עבד כל עוד כוחו במותניו, בעת המודרנית התפשט הנוהג כי האדם מפריש חלק ממשכורתו החודשית ועל בסיס זה יוצא לפנסיה לפי כללים שונים שנקבעו, מבלי להתחשב במצבו הפיזי והמנטלי, וביכולתו להמשיך לעבוד ולתרום מעצמו, כאשר לעיתים קרובות אף מכריחים את האדם לפרוש מעבודתו, אף שברצונו להישאר. הרבי יצא בקריאה פומבית נגד נוהג זה, וקרא לדור הצעיר להמשיך ולהיתרם מהדור המבוגר כל עוד ביכולתו להישאר במעגל העבודה, וכן קרא למבוגרים לא להיכנע לתכתיבים החברתיים והתרבותיים ולהשתדל למצוא את מקום ההשפעה שלהם, כאשר דבר זה עצמו יתרום לבריאותם. הרבי אף הקים מסגרות לימוד מיוחדות עבור מבוגרים שפרשו מעבודתם. ===עיסוק בשנות הפנסיה=== [[קובץ:לוגו תפארת זקנים.jpg|ממוזער|הלוגו של כולל תפארת זקנים ב-770]] {{ערך מורחב|כולל תפארת זקנים}} הרבי הביע את אי שביעות רצונו מכך שילדים שולחים את הוריהם לבית אבות, דבר המשדר להם כביכול הם נטל ומשא עליהם, וכאילו אין בהם יותר צורך{{הערה|התוועדות א' אלול תש"מ. מופיע בקישורים חיצוניים לערך זה.}}. על מנת לספק מענה יהודי לאנשים המצויים בשלב זה בחייהם, יזם הרבי בשנת [[תשכ"ט]] הקמת מסגרת לימודית, כאשר מזכירו של הרבי הרב [[חיים מרדכי אייזיק חודקוב]] שיגר מכתב אל יו"ר צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש ובו הוא כותב: {{ציטוטון|"בזה הנני להזכירו על המדובר בהיותו כאן בדבר מבצע ייסוד שיעורים באמצע היום לבטלים מעבודתם (מקבלי [[פנסיה]] וכדומה). ובבקשה להודיעני אם נעשה כבר בזה דבר מה, ומה?"}}, ובשנת [[תש"מ]] מיסד זאת הרבי עם הקמת רשת הכוללים '[[כולל תפארת זקנים - לוי יצחק]]' על מנת שינצלו באופן הטוב ביותר את שנות 'גיל הזהב' שלהם. ===זקני החסידים=== [[קובץ:חבד.jpg|ממוזער|איור המתאר את [[זקני החסידים]] מהדור האחרון לצד [[נשיאי חב"ד]] בחזית הכניסה ל-[[770]]]] {{ערך מורחב|ערך=[[זקני החסידים]]}} זקני חסידי ליובאוויטש נקראים בתואר '''זקני החסידים''' או '''זקני אנ"ש''', והם משמשים כמודל עבור החסידים הצעירים למימוש דרכי החסידות והדרכותיה, ומטפחים במרץ את האחדות, האהבה והאחווה בין חסידים. רבותינו נשיאינו עודדו את הצעירים לכבד את הזקנים ולהשתדל להיות מושפעים מחכמתם והנהגתם, ומאידך, דרשו מזקני החסידים להתמסר להדרכת האברכים הצעירים. בעבר, הקפידו אצל חסידים לא להשתמש במונח 'חסיד זקן', אלא אמרו 'חסיד מבוגר' ('א עלטערער חסיד'). ופעם אמרו לפני הרבי הריי"צ, שמזכירו הנאמן, החסיד ר' יחזקאל פייגין, התבטא: "חסיד אינו מזדקן לעולם", והרבי נהנה מאוד מאמרה זו. ==בתורת החסידות== בתורת הקבלה מבואר החילוק בין התואר 'זקנה' ו'שיבה', שזקנה הוא כנגד ה[[י"ג תקוני דיקנא]] של [[זעיר אנפין]], ואילו שיבה הוא כנגד י"ג תיקוני דיקנא ד[[אריך אנפין]], ולכן כתוב במדרש שב[[מתן תורה]] הקב"ה נגלה לבני ישראל בצורת 'זקן', כיון שמה שנמשך במתן תורה הוא על דרך המשכת והתגלות ההארה ב[[זעיר אנפין]], כלומר רק מה ששייך ונצרך למידות, שזו השפעה מצומצמת בבחינת קטנות. לעומת זאת שיבה, הוא בחינת [[מוחא סתימאה]] ולכן 'ישיש' הוא ב[[גימטריא]] [[כתר]], וזהו הרמז גם במה שכתוב 'קנה חכמה קנה בינה', שפעמיים תיבת 'קנה' עולה בגימטריא 'יש', שהוא החצי התחתון של הכתר, ובחינת 'ישיש' מורה שהאדם מתעלה גם לחציו העליון של הכתר, מוחא סתימאה, וזוהי גם הגימטריא של "'''יקר''' על '''יקר'''"{{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=58825&st=&pgnum=253 ספר הליקוטים דא"ח צמח צדק אות ז' עמוד רמז.}}. חז"ל מבארים שהפסוק 'נער הייתי גם זקנתי' לא נאמר על ידי דוד המלך שלא זכה לזקנה{{הערה|יבמות טז, ב. ורש"י על הפסוק (תהלים לז, כה). ולהעיר שאף שבספר מלכים (מלכים א', א, א) נאמר "והמלך דוד '''זקן'''", וכן דוד התפלל כשכבר היה זקן "אל תשליכני '''לעת זקנה'''" (תהלים עא, ט), הלשון של חז"ל בגמרא היא "מי קשיש כולי האי", כלומר שאכן התחיל את שנות הזקנה, אך לא מתאים שיאמר 'נער הייתי גם זקנתי' שמדבר על שנות הזקנה בלשון עבר כזקן מופלג.}}, אלא 'שרו של עולם אמרו', שהוא [[מט"ט]] שהוא בחינת [[ספירת המלכות]]{{הערה|אין זה הביאור הרגיל במהותו של מט"ט שיש בו גם בחינה גבוהה יותר.}}, כיון שאצל הקב"ה עצמו לא שייך בכלל בחינה של זקנה ושיבה, שהרי הוא נצחי ולמעלה מהזמן, ורק במידת המלכות, שהיא שורש ה[[זמן]]{{הערה|ה' מלך (הווה) ה' מלך (עבר) ה' ימלוך (עתיד).}} שייך לומר לשונות של זקנה ושיבה{{הערה|אור התורה תהלים עמוד קמ-קמב.}}. ===סבא דעתו סתומה=== בזוהר נאמר 'סבא דעתוהי סתים ושכיך'{{הערה|זח״ג קכח, ב. ובלוח היום יום מספר הרבי שבשעת אמירת חסידות על ידי [[אדמו"ר האמצעי]], שרר שקט מוחלט, ועל אף זאת, הי' רגיל לומר: "הס! הס!", ו[[אדמו"ר הרש"ב]] הסביר שהיה זה כדי להשקיט את נביעת המוחין, וביאר בזה את מאמר הזהר: "סבא דעתוהי סתים דשתיק ושכיך" (היום יום ד' אדר שני).}}, ובחסידות מבואר שההבדל בין נער וזקן הוא שאצל נער, גם אם הוא חכם גדול, הכל אצלו בהתפעלות ואינו יכול לסבול מה שנגד שכלו ורצונו, ולעומתו מי ש'זקן', דעתו מיושבת עליו ולא מתפעל ומשתנה משום דבר שנגד רצונו, ולכן זה נקרא שדעתו 'סתומה' כי לא נמשך מהדעת במידות להתפל מכך{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/3901370261 תורה אור וארא נח, ג]. אור התורה בשלח עמוד ת. ויחי עמוד שסא.}}. ובזוהר מבואר שזהו בחינת [[ז' תחתונות]] של החכמה, כפי שכל אחד נכלל מעשר, וכמו שמבאר על כך אדמו"ר הזקן, שזהו הרמז במספר שבעים שהוא זמן הזקנה, ו'זקן' זה קונה וממשיך את החכמה מההעלים שבחכמה לגילוי, שזהו פירוש לשון הפסוק "קנה חכמה קנה בינה", שענין הקנין הוא להביא זאת מההעלם אל הגילוי. ואף שעתה ה[[גיל הנערות|'נער']] מורה על צמצום של מוחא סתימאה, לעתיד לבוא הוא יתעלה אפילו למעלה מבחינת סבא כמו שכתוב 'הנער בן מאה שנה ימות', שיהיה בבחינת עצמיות הכתר שלמעלה אפילו ממוחא סתימאה, ועל זה נאמר שלעתיד לבוא 'נערים פני זקנים ילבינו', שיעלו לבחינת לובן האליון וימשיכו הארת הלבנונית בחכמה, לזקנים{{הערה|1=[https://col.org.il/files/uploads/original/2019/03/5c9c9a7fb26e9_1553767039.pdf ספר המאמרים אדמו"ר הזקן תק"ע עמוד ע"ה].}}. ==ראן גם== *[[גיל הנעורים]] *[[שערות שיבה]] *[[שבעים זקנים]] *[[גמלאות]] *[[כולל תפארת זקנים]] *[[זקן]] *[[זקני החסידים]] *[[משענת]] ==קישורים חיצוניים== *ערכים ב[[ספר הליקוטים דא"ח צמח צדק]]: '''[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=58825&pgnum=251 זקנה, זקנים]''' (עמוד רמה) {{*}} '''[https://drive.google.com/file/d/1pWAIWIE9pUIC2Ge3IQTRNDLt-Jvok_Kk/view סבא]''' (עמוד תט, 413) {{*}} ''' [https://drive.google.com/file/d/1L5SAM49dOc6dMeYjoojianHV951ai6oU/view שיבה]''' (עמוד ריב, 216) *'''[https://chabad.info/beis-medrash/595650/ שיעור מרתק: הזיקנה במשנת חב"ד]''' {{וידפו}} *הרב [[שאר ישוב כהן]], מתוך המאמר [www.medethics.org.il/articles/ASSIA/ASSIA6/R0061079.asp הזקנה ביהדות] בכתב העת [[אסיא (כתב עת)|אסיא]], '''פרק ד - מצוות כיבוד הזקן והידורו''' *'''[https://www.neshei.com/sections/%D7%9E%D7%92%D7%96%D7%99%D7%9F/169308/ שמחת זקנתי]''' {{נשי}} *'''[https://he.chabad.org/parshah/article_cdo/aid/594622/jewish/-.htm אלטע זאכן, אלטע זאכן...]''' {{בית חבד}} *'''[https://www.hebrewbooks.org/36224 אריכת ימים]''', ספר באידיש העוסק באריכות ימים ושנים טובות {{מעגל החיים}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:מעגל החיים]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:*
(
עריכה
)
תבנית:בית חבד
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב/קוד
(
עריכה
)
תבנית:וידפו
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:מעגל החיים
(
עריכה
)
תבנית:ניווט קבוצות
(
עריכה
)
תבנית:נשי
(
עריכה
)
תבנית:ערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:צבע גופן
(
עריכה
)
תבנית:ציטוטון
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)