פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
גאווה
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
'''מידת הגאווה''' הינה תכונת נפשית שלילית הגורמת לאדם לייחס לעצמו חשיבות בגלל מעלותיו וכשרונותיו האישיים, או בעקבות הצלחות שונות שהשיג. לגאווה ישנם כינויים נוספים כגון יהירות והתנשאות, ואצל [[חסידים]] הרחיקו מידה שלילית זו עד קצת הגבול. ==חומרת הגאווה== חסידות מתייחסת למידת הגאווה בשלילה מוחלטת, ורואה בה שורש לכל המידות הרעות של האדם, ולכל התאוות והרצונות השליליים שלו. אצל חסידים הדגישו רבות את ענין ה[[ביטול]], המסמל את ההיפך המוחלט מגאווה והתנשאות. למרות שבתורה אין איסור מפורש על מידת הגאוה, נאמר בגמרא על אדם שמתגאה {{ציטוטון|אין אני והוא יכולין לדור בעולם}}{{הערה|[[מסכת סוטה]] דף ה.}}, והחסידות רואה בגאווה חומרה כל כך גדולה, כנראה מכך שבזוהר הקדוש השווה האדם המתגאה לאדם העובד [[עבודה זרה]], מפני שעצם העובדה שהוא מתגאה מורה שהוא מייחס את כוחותיו והצלחותיו לעצמו, ושוכח שהכל ניתן לו מהקב"ה, ובכך הוא כופר כביכול בשליטה האלוקית המוחלטת{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/9/13/119.htm שיחת שבת פרשת עקב תשי"ג].}}. דבר זה מסביר את העובדה שהתורה לא מנתה את הגאווה כחלק מהאיסורים, מכיון הגאווה אינה אלא הסתעפות של איסור עבודה זרה. על פי דבריו של [[אדמו"ר הצמח צדק]], שימוש במידת הגאווה עלול להביא את האדם לידי דלות ועוני{{הערה|כך מסר [[אדמו"ר הריי"צ]] בשמו בשיחת חג [[אחרון של פסח]] [[תרצ"ה]] סי"ד.}}. ==שורש מידת הגאווה== ב[[תבנית:ספר התניא/ליקוטי אמרים - פרק א'|פרק א']] ב[[ספר התניא]] [[אדמו"ר הזקן]] מונה מידות רעות שונות בנפש האדם, ואת המקור שלהם בנפש. את מידה הגאווה הוא מונה כאחד מהמידות הרעות הנמשכות מיסוד האש שבנפש, וזאת מפני שתכונת האדם שמתגאה הוא להגביה את עצמו, כמו האש שכל הזמן מגביה את עצמה כלפי מעלה, ואילו את מידת ההתפארות, הוא מונה כאחת מהמידות הרעות שנמשכות מיסוד הרוח. מפרשי [[ספר התניא]] מבארים, שההבדל בין מידת ההתפארות למידת הגאווה היא שמידת הגאווה הינה על תכונות אמיתיות שיש לאדם, ואילו מידת ההתפארות היא כאשר האדם מרגיש עליונות ללא שיהיה לו באמת מעלות וכשרונות, ולכן שורשה של מידת ההתפארות היא מיסוד הרוח, המסמלת את השורש לכל המידות הריקניות וחסרות התוכן. באופן כללי יותר, שורשה של מידת הגאווה מגיע מעמלק, שענינו הוא חוצפה וגאוה, והדרך להילחם בו היא דוקא על ידי ההתקשרות ל[[נשיא הדור]]{{הערה|1=להרחבה נוספת, ראו [http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/13/31/index.htm מאמר ד"ה ראשית גויים עמלק תשט"ו].}}. ==גאווה כנגד היצר== [[תורת החסידות]] הרואה בכל דבר בעולם תערובות של טוב ורע, רואה גם כיצד ניתן לרתום "גאווה" למלחמה כנגד היצר{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/3/25/151.htm שיחת יום ב' ד[[חג השבועות]] תשי"א].}}, ומלמדת את האדם להשתמש במידה זו בצורה נכונה על ידי שהוא מפנה אותה לגאווה חיובית על ההישגים הרוחניים שלו ככח עזר נגד מעידות. כך לדוגמה, מקובל אצל חסידים לספר על ר' [[מרדכי מליעפלי]] שהשתמש במידת הגאווה בכדי להציל את עצמו מהניסיונות שה[[יצר הרע]] העמיד לפניו, כשאמר לעצמו: "אני מגדולי החסידים של אדמו"ר הזקן, אדם [[עשירות|עשיר]] ומכובד, לא מתאים לי שאעבור עבירה"{{הערה|[[בית רבי (ספר)|בית רבי]] חלק א' פכ"ו (עד, א).}}. ===הכרה במעלות עצמו=== בשונה מהגאווה שהינה שלילית, [[תורת החסידות]] מעודדת את האדם להכיר במעלות, עצמו, ולא רואה בכך דבר שלילי, [[אדמו"ר הריי"צ]] ניסח זאת במילים: {{ציטוטון|כשם שצריכים לידע חסרונות עצמו, כך צריכים לידע מעלות עצמו}}{{הערה|ספר השיחות [[תרפ"ז]] עמוד 114.}}. ההסבר לכך הוא, שכאדם האדם מכיר בכך שכל המעלות וההצלחות שלו ניתנו לו בסיוע מלמעלה, הוא לא מתגאה ולא מרגיש עצמו את עצמו נעלה יותר מאנשים אחרים, מכיון שהוא יודע שמעלות אלו אינם שייכות אליו, ובאם מעלות אלו היו ניתנות ליהודי אחר - היהודי השני היה מנצל מעלות אלו בצורה טובה יותר{{הערה|להרחבה, ראו [[לקוטי שיחות]] חלק לח, עמוד 41 ואילך.}}. ==בליובאוויטש== [[אדמו"ר האמצעי]] רצה שאברכים יחזרו דברי חסידות בציבור. ונהיה סדר אצל החסידים, שכשאשר היו חוזרים מ[[ליובאוויטש]] היו חוזרים את דברי החסידות שהיו שומעים במקומות שבהם היו מגיעים. פעם אחד נסע מליובאוויטש [[חסיד]] אחד, ובשנה הבאה כאשר בא לאדמו"ר האמצעי התאונן שכשהוא חוזר חסידות ברבים הרי זה גורם לו להכרת מעלת עצמו, ועד שזה מביא אותו ל'[[ישות]]'. ענה לו אדמו"ר האמצעי: {{מונחון|'''"א ציבעלע זאל פון דיר ווערן אבער חסידות זאלסטו חזר'ן!"'''|ל'בצל' תיעשה, ובלבד שתחזור חסידות!}}{{הערה|ראה גם לקו"ש חי"א ס"ע 823 ואילך. חכ"ד עי 441 .ועוד}}. [[הרבי]] מבאר שדיוק הענין שהמשיל הכרת מעלת עצמו ל[[בצל]], שהרי [[בצל]] הוא דבר חריף, וכשאוכלים מעט ממנו הוא נותן טעם לשבח, אך כשאוכלים יותר מדי הרי זה גורם לבכי. וכן הוא בענין הכרת מעלת עצמו. ובכל זאת אמר לו אדמו"ר האמצעי שאף אם חזרת החסידות גורמת לו להיעשות ל'בצל' מכל מקום יש להמשיך בהשפעה על הזולת. == ישות == מידת הישות מגונה היא ב[[חסידות]] מאוד, שהרי כל ענין ה[[קליפות]] וה[[סטרא אחרא]] הוא ישות וכלשון [[אדמו"ר הזקן]]{{הערה|1=[[ליקוטי אמרים - פרק כ"ב|תניא פרק כ"ב]].}} "אינה בטילה כלל לגבי קדושת [[הקב"ה]] ואדרבה מגביה עצמה כנשר לומר אני ואפסי עוד" ועד שנחשבת ל[[עבודה זרה]] ממש וכפירה ב[[אחדות ה'|אחדותו]] של [[הקדוש ברוך הוא]]. מכיוון שכך תכליתה של כל ה[[עבודה]] היא לשבור את הישות. אולם, ככל מידה במידות האדם אף למידה זו יש שימוש ותועלת בעבודת ה', כמסופר אודות חסיד מחסידי [[אדמו"ר הזקן]] שהעיד על עצמו שניצל מן העבירה בזכות הישות, באומרו: "היתכן שחסיד של [[אדמו"ר הזקן]] ייכשל בעבירה"? ==ראו גם== *[[ביטול]] ==קישורים חיצוניים== *[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=3093&CategoryID=862 גאווה וענווה] - לקט פתגמים בעלון [[שיחת השבוע]] מאת הרב [[מנחם מענדל ברוד]], באתר [[צעירי חב"ד]]. *'''[https://toratchabad.com/%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9C%D7%AA-%D7%94%D7%92%D7%90%D7%95%D7%95%D7%94-%D7%95%D7%94%D7%A6%D7%95%D7%A8%D7%9A-%D7%91%D7%AA%D7%A7%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%AA שלילת הגאווה והצורך בתקיפות]''' - [[מכתב כללי]] של הרבי העוסק בנושא, באתר [[תורת חב"ד לבני הישיבות]] *'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/667992/ רבי יומי: מידת הגאווה היא שרש כל המידות הרעות]''' {{וידפו}} *'''[http://merkazanash.com/sites/default/files/623%20-%20Feeling%20Proud%20%28I%29.pdf להיות גאה - חלק ראשון] {{*}} [http://merkazanash.com/sites/default/files/624%20-%20Feeling%20Proud%20%28II%29.pdf חלק שני] {{*}} [http://merkazanash.com/sites/default/files/625%20-%20Feeling%20Proud%20%28III%29.pdf חלק שלישי]''', בגליון 'הפארברענגען השבועי' מטעם מרכז אנ"ש קראון הייטס (אנגלית) {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:מידות ורגשות]] [[קטגוריה:עבודת ה']] [[קטגוריה:נפש]] [[קטגוריה:תורת החסידות]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:*
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:וידפו
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:מונחון
(
עריכה
)
תבנית:ציטוטון
(
עריכה
)
תבנית:קידוד
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:String
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
הדף הזה כלול ב־3 קטגוריות מוסתרות:
קטגוריה:שגיאות פרמטריות
קטגוריה:שגיאות פרמטריות אין templatedata תקין
קטגוריה:שגיאות פרמטריות בתבנית מונחון