פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
לימוד התורה
" (פסקה)
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==קביעות עיתים== [[קובץ:קביעות עיתים.jpg|ממוזער|הוספה של הרבי ב[[גוף כתב יד קודש]] למכתב מתאריך ח' אדר תשי"ב: '''גם אם צודק בנימוקיו על שאין לו קביעות עתים בתורה – הרי סוף סוף חסר הלימוד!''']] מלבד החיוב "והגית בו יומן ולילה" שיהודי מחוייב לנצל כל רגע פנוי ללימוד התורה, גם האדם העסוק ביותר מחוייב לפנות לעצמו זמן ללימוד לכל הפחות של פרק אחד שחרית ופרק אחד ערבית. רבותינו נשיאינו דרשו שלא לצאת ידי חובה בקביעות העיתים המינימלית, ושכל אחד יוסיף בקביעות עיתים כפי יכולתו ויותר מכך, מתוך ידיעה ברורה שהוספה בלימוד גם אם היא על חשבון זמני ההתעסקות במסחר ומשא ומתן - תביא לברכה בפרנסה, ודרשו שהקביעות תהיה לא רק קביעות בזמן אלא גם קביעות בנפש{{הערה|תורת מנחם חלק ה' עמוד 205.}}, וזהו מהחידושים של חסידות חב"ד בנוגע ללימוד התורה{{הערה|מענה אדמו"ר הזקן לגאון [[יהושע צייטלין]], לקוטי דיבורים (בלשון הקודש) חלק א' עמוד 9. אגרות קודש חלק ז' עמוד קנב.}}. הקביעות עיתים צריכה להיות גם בנגלה דתורה וגם בפנימיות התורה{{הערה|להרחבה, ראו במדור '''מבית המלכות''', שבועון כפר חב"ד גליון 1860 עמוד 14.}}, וצריכה להיות באופן שלמעלה ממדידה והגבלה בלי חשבונות{{הערה|התוועדות חג השבועות תש"כ, תורת מנחם חלק כח עמוד 120.}}, ובשבת צריך להוסיף בזה וללמוד במשך זמן ארוך יותר משאר ימות החול{{הערה|ממכתב ז' ניסן תשי"ח.}}. מחובתם וזכותם של הנשים לעודד ולהזכיר לבעלים על הקביעות עיתים לתורה{{הערה|תורת מנחם חלק כ"ו עמוד 39. אגרת קודש לנשיא חב"ד חודש אלול תשכ"א, נדפסה באגרות קודש מתורגמות חלק ג' עמוד 225.}}. הקביעות עיתים לתורה היא גם לעוסקים בצרכי ציבור, ועליהם לדאוג שהעסקנות לא תפריע ללימוד התורה{{הערה|התוועדות חג הפורים תשכ"ט, תורת מנחם חלק נ"ה עמוד 315. התקשרות גליון תתסג. שבועון כפר חב"ד גליון 1884 עמוד 31, מדור חיי רבי אודות קביעות עיתים לתורה של עסקני ציבור. וראה בגליון כפר חב"ד מדור מכתבים למערכת גליון 1885 עדותו של הרב אזימוב שהרבי הורה לו לקבוע עיתים לפחות שעתיים בכל יום חול.}}. בהתוועדות שמחת תורה תשכ"ב הודיע הרבי שמי שרוצה ברכה שיעבור ויגיש בקבוק 'לחיים', והרבי שאל את כל מי שעבר האם יש לו קביעות בלימוד, ותוך זמן קצר השולחן כולו התמלא בבקבוקים. בהמשך ההתוועדות סיפר הרבי בתמיהה על אברך שאמר שאין לו זמן לקביעות עיתים כיון שטרוד בעניני הפרנסה.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)