פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
הקלויז בברוד
" (פסקה)
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==מעמד הקלויז== המלחמות{{הערה|ראה במאמרו של הרב בנימין פנטלאט "לשאלת השפעת של רבנים בדימוס על התהוותו הקלויז בבראדי", במכון "עד הנה".}} בפולין ורוסיה הביאו קבוצה גדולה של רבנים ודיינים שונים לעיר ברוד, ויתכן שהם היו אבן היסוד שממנו נבנה הקלויז החשוב. "בקלויז" ישבו בו דרך קבע למדני ברודי והאזור ולמדו תורה. חברי הקלויז קיבלו תמיכה כלכלית דאגה בשונה מבתי המדרש אחרים של אותה תקופה, שהם מומנו על ידי הקהילה, ואילו ה"קלויז" בברודי היה מוסד פרטי שנוסד ונוהל על ידי משפחה עשירה, בקלויז זה ישבו באופן קבוע מספר מצומצם של תלמידי חכמים ולמדנים מופלגים, שהקדישו עצמם ללימוד תורה{{הערה|ראה הרב י. ל. מימון: "ערים ואמהות בישראל" חלק ו' (ירושלים תשט"ו ) עמ' 81-48.}}. ===מנהגי הקלויז=== חלק מחכמי הקלויז עסקו בקבלה, והיו מתפללים במנין מקובלים מיוחד שהכניסה אליו הייתה עם הגבלות. בעיני הבעש"ט היו חשובים אנשי הקלויז, והורה לתמוך בהם ואמר "שראה שכינה שורה על הקלויז"{{הערה|שבחי הבעש"ט (מהדורת מעיינתך) אות קנד.}}. יושבי הקלויז התפרסמו בלימוד קבלה ובאימוץ מנהגי המקובלים, וזכה לשבח גם אצל ה"מתנגדים"{{הערה|מרדכי וילנסקי: "חסידים ומתנגדים", ירושלים תש"ל, ח"א עמ' 47.}}. יש שאומרים{{הערה|ראה httפps://wפww.rabbinicalcollege.edu.au/media/pdf/539/KUNM5391271.pdf}} שהונהג לומר "כגונא" במקום משנת "במה מדלקין" הגיע מחכמי הקלויז{{הערה|משה חלמיש: "מאימתי קוראין את "כגונא" בערבית", סיני קיד, סוף עמ' פ}} בדברי ימי הבעש"ט היו כמה דין ודברים בינו לבין חכמי הקלוז, שבתחילה התנגדו לו ולאחר מכן חלקם נעשו לידידיו. ===תלמידים חכמים מפורסמים מהקלויז=== מראשי בית מדרש: *הרב [[הנודע ביהודה|יחזקאל לנדא בעל מחבר ספר הנודע ביהודה]]. *הרב [[גרשון מקיטוב]] גיסו של הבעש"ט היה מחכמי הקלוז. מוזכר כמי שניסה להכניס אווירה חסידית לקהילת ברודי. *הרב [[חיים צאנז מברוד]]. בעל מחבר ספרים "נדר בר קדש" על פרקי אבות ו"הוד תהילה" על ענייני חנוכה, "טהרת מים?", על הלכות מקוואות. *הרב משה אוסטרר, בעל מחבר ספר "ערוגת הבושם". *הרב [[אפרים זלמן מרגליות]] מחבר הספרים "מטה אפרים" ו"שערי אפרים". *הרב נתן ב"ר לוי, *הרב נפתלי ב"ר לוי את בעל מחבר ספרים "בית לוי" "עטרת שלמה". *הרב [[מאיר מרגליות]] בעל מחבר ספר "מאור נתיבים". *הרב פרץ ב"ר משה מחבר ספר "בית פרץ" *הרב זאב הלוי סג"ל – אולסקר *הרב זאב אולסקר במשך כעשרים שנה, בעל מחבר ספר "חידושי הרז"ה"{{הערה|– כנראה מתוך רמיזה לר' זרחיה הלוי 'בעל המאור', אותו ראה ר' זאב כמודל לתלמיד חכם ביקורתי וחדשן}} *הרב [[יחיאל מיכל מזלוטשוב]]. ===המחלוקת על זמנים ושיעורים=== בבית המדרש היו דין ודברים בניהם מהדברים שנדונים עד היום. *המחלוקת על תחילת וסוף היום, ר' זאב אולסקר הנהיג הזמנים כמו שהנהיג לאחר מכן אדמו"ר הזקן. שמחשבים את היום מנץ החמה. *ר' זאב אולסקר זמן השקיעה כמנהג הגאונים נגד שיטת [[שקיעה דרבינו תם]]. *מחלוקת על השיעורים, הרב נודע ביהודה הנהיג בספרו צל"ח את המידות הגדולות (המקובלת בשם מידות [[חזון איש]]). מהסיפורים הידועים היא הדין ודברים על דבר כשרות [[סוכתו של הבעש"ט]].
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)