פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
בית ספר חב"ד ברוש
" (פסקה)
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==תולדות חיים== עם העלייה הגדולה מ[[מרוקו]] שנשלחה ליישב את יישובי צפון הנגב, הוקם בית ספר ממלכתי אזורי ששימש את יישובי האזור. בית הספר הוקם בתחומי המושב ברוש, ואנשי 'הפעילים' שהתעסקו עם אוכלוסיה זו, ערכו מבצע רישום לשכנע את התושבים לחתום על כך שברצונם לשלוח את בניהם לחינוך דתי. אף שמבצע הרישום הצליח וכ-70% מההורים ביקשו חינוך דתי עבור ילדיהם, הנהלת המושב ומשרד החינוך לא רצו להעביר את בית הספר לזרם הממלכתי דתי, שמבחינה פוליטית השתייך לתנועת 'המזרחי', בעוד שהיישובים השתייכו לתנועת המושבים שבשליטת מפא"י, ולבסוף הסכימו כפשרה, שבית הספר יעבור לחינוך דתי תחת [[רשת אהלי יוסף יצחק]] של חסידי חב"ד שאינם מפלגתיים, כזרם חינוכי עצמאי שאינו משתייך מבחינה פוליטית לאף גורם. על פי בחירת הרבי במשפחות שיסעו לנהל את בית הספר, מי שהתמנה כמנהל הראשון היה הרב [[אורי בן שחר]]{{הערה|כאשר את מקומו בניהול בית הספר ביפו מילא ר' [[שמואל חפר]].}}, לצד הרב [[דוד אברהם לסלבוים]], וכן מורים ומורות לא נשואים בוגרי מוסדות חב"ד, כשהמורים קיבלו בזכות זה פטור משירות ב[[צה"ל]]. אנשי המושב העמידו לטובת הצוות החינוכי 4 בתים - בית אחד עבור כל משפחה, בית נוסף למורים הרווקים, ובית נוסף למורות הרווקות. עם התחלת שנת הלימודים [[תשי"ט]] שהיתה השנה הראשונה של בית הספר במתכונתו המחולקת, דרשה הנהלת המוסד לחלק את שטח בית הספר באמצעות גדר בהתאם לחלוקה של מספר התלמידים, כאשר 70% מהשטח יועד לבית הספר של הרשת, ושאר השטח יישאר לבית הספר הממלכתי. על אף ההתנגדות הראשונית, לבסוף חולק בית הספר כאשר 2 צריפים גדולים המחולקים בתוכם לכיתות, וצריף אחד נותר לבית הספר הממלכתי. בית הספר זכה להצלחה חינוכית, ובמשך הזמן הורים נוספים החליטו לשלוח את בניהם לבית הספר החב"די, עד שלקראת שנת הלימודים [[תש"כ]], שהיתה השנה השניה לקיומו של בית הספר, נסגר בית הספר הממלכתי, והשטח כולו הועמד לרשות בית הספר החב"די, כאשר מספר התלמידים המועט שהוריהם עדיין ביקשו עבורם חינוך ממלכתי, נשלחו למוסדות אחרים באזור. בשנת תש"כ עבר הניהול לידי הרב לסלבוים, כשהרב אורי בן שחר חזר לנהל את בית הספר ביפו. בין העוסקים לטובת בית הספר בשנותיו הראשונות היה הרב חנניה אברג'ל, אביו של הרב [[יורם אברג'ל]], שאף שלח את בניו להתחנך במקום, בהם הרב יורם אברג'ל שהתחנך בו בכל שנות ילדותו. אף שבית הספר זכה להצלחה, עם התבגרות האוכלוסיה המתגוררת במושבים, הלך מספר התלמידים והתדלדל והוא הועבר לעיר הסמוכה נתיבות.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)