39,916
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 4: | שורה 4: | ||
==בניית המקדש== | ==בניית המקדש== | ||
אחד מהציווים למשה רבינו היה "ועשו לי מקדש ושכנתי בתוכם". לבנות בית כדי שהקב"ה יכול לשכון שם. | |||
== זמן הבנין והבונים == | בנוגע לעיקר בנין הבית כתב ה[[רמב"ם]]: {{ציטוטון|מצות עשה לעשות בית לה', מוכן להיות מקריבים בו הקרבנות, וחוגגין אליו שלוש פעמים בשנה שנאמר ועשו לי מקדש}}. כלומר עיקר מטרת הבית היא כדי שבני ישראל יוכלו להקריב את הקרבנות, לכן גם לדעת הרמב"ם החפץ העיקרי בבית המקדש הוא ה[[מזבח]] עליו היו מקריבם את הקרבנות. | ||
אך לאידך דעת ה[[רמב"ן]] היא שעיקר בנין הבית היא לצורך "מנוחת השכינה", לכן גם לדעת הרמב"ן החפץ העיקרי בבית המקדש הוא [[ארון הברית]] בו שרתה השכינה. | |||
=== זמן הבנין והבונים === | |||
[[תמונה:בית המקדש תרשים.jpg||left|thumb|250px|תרשים מבנה בית המקדש]] | [[תמונה:בית המקדש תרשים.jpg||left|thumb|250px|תרשים מבנה בית המקדש]] | ||
שורה 16: | שורה 19: | ||
==הצורך בבית המקדש== | ==הצורך בבית המקדש== | ||
===ה[[משכן]]=== | |||
==ה[[משכן]]== | |||
[[תמונה:המשכן.jpg|left|thumb|250px|ציור המשכן]] | [[תמונה:המשכן.jpg|left|thumb|250px|ציור המשכן]] | ||
בתחילה מקום המקדש לא היה קבוע, והיה נקרא - 'משכן', המשכן הראשון הוקם על ידי [[משה רבינו]] במדבר, לאחר מכן כשנכנסו לארץ ישראל עבר המשכן גלגולים רבים, בתחילה כארבע עשרה שנה בגלגל לאחר מכן כחמשים ושתיים שנה בנב וגבעון, ולאחר מכן בשילה שלוש מאות ששים ותשע שנה. | בתחילה מקום המקדש לא היה קבוע, והיה נקרא - 'משכן', המשכן הראשון הוקם על ידי [[משה רבינו]] במדבר, לאחר מכן כשנכנסו לארץ ישראל עבר המשכן גלגולים רבים, בתחילה כארבע עשרה שנה בגלגל לאחר מכן כחמשים ושתיים שנה בנב וגבעון, ולאחר מכן בשילה שלוש מאות ששים ותשע שנה. | ||
שורה 41: | שורה 38: | ||
אודות בית ראשון מובא ב[[ליקוטי אמרים - פרק נ"ג]]: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=והנה כשהיה [[בית ראשון]] קיים שבו היה ה[[ארון הברית|ארון]] וה[[לוחות הברית|לוחות]] בבית [[קודש קדשים]], היתה ה[[שכינה]] שהיא [[מלכות]] ד[[אצילות]] שהיא בחינת גילוי אור | אודות בית ראשון מובא ב[[ליקוטי אמרים - פרק נ"ג]]: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=והנה כשהיה [[בית ראשון]] קיים שבו היה ה[[ארון הברית|ארון]] וה[[לוחות הברית|לוחות]] בבית [[קודש קדשים]], היתה ה[[שכינה]] שהיא [[מלכות]] ד[[אצילות]]- שהיא בחינת גילוי אור אין סוף ברוך הוא - שורה שם, ומלובשת ב[[עשרת הדברות]] ביתר שאת ויתר עז, בגילוי רב ועצום יותר מגילויה בהיכלות קודש קדשים שלמעלה בעולמות עליונים, כי עשרת הדברות הן כללות ה[[תורה]] כולה דנפקא מגו [[חכמה]] עילאה דלעילא לעילא מעלמא דאתגליא, וכדי לחקקן בלוחות אבנים גשמיים לא ירדה ממדרגה למדרגה כדרך [[השתלשלות]] העולמות עד [[עולם הזה]] הגשמי, כי עולם הזה הגשמי מתנהג בהתלבשות ה[[טבע]] הגשמי, והלוחות מעשה אלהים המה, והמכתב מכתב אלהים הוא למעלה מהטבע של עולם הזה הגשמי הנשפע מהארת השכינה שבהיכל קודש קדשים ד[[עשיה]], שממנה נמשך [[אור]] וחיות ל[[עולם העשיה]], שגם עולם הזה בכללו אלא בחינת [[חכמה]] עילאה דאצילות שהיא כללות התורה שבי' הדברות נתלבשה במלכות דאצילות וד[[בריאה]] לבדן, והן לבדן המיוחדות באור איו סוף שבתוכן הן הנקראות בשם "שכינה" השורה בקודש קדשים דבית ראשון על ידי התלבשותה בי' הדברות החקוקות בלוחות שבארון בנס, ומעשה אלהים חיים [הוא עלמא דאתכסיא המקנן בעולם הבריאה כנודע לי"ח].}} | ||
==בית המקדש השני== | ==בית המקדש השני== | ||
שורה 52: | שורה 49: | ||
אודות בית שני מובא ב[[ליקוטי אמרים - פרק נ"ג]]: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=בבית שני שלא היה בו הארון והלוחות אמרו רבותינו ז"ל שלא היתה שכינה שורה בו. פירוש מדרגת שכינה שהיתה שורה בבית ראשון שלא כדרך השתלשלות העולמות אלא בבית שני היתה שורה כדרך השתלשלות והתלבשות מלכות דאצילות במלכות דבריאה | אודות בית שני מובא ב[[ליקוטי אמרים - פרק נ"ג]]: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=בבית שני שלא היה בו הארון והלוחות, אמרו רבותינו ז"ל שלא היתה שכינה שורה בו. פירוש מדרגת שכינה שהיתה שורה בבית ראשון שלא כדרך השתלשלות העולמות, אלא בבית שני היתה שורה כדרך השתלשלות והתלבשות מלכות דאצילות במלכות דבריאה ודבריאה במלכות דיצירה ודיצירה בהיכל ק"ק דעשיה, וק"ק דעשיה היה מתלבש בק"ק שבבהמ"ק שלמטה ,ושרתה בו השכינה מלכות דיצירה המלובשת בק"ק דעשיה. ולכן לא היה רשאי שום אדם ליכנס שם לבד כהן גדול ב[[יום הכיפורים]].}} | ||
==שריית השכינה== | ==שריית השכינה== |
עריכות