31,105
עריכות
שמואל חיים (שיחה | תרומות) (←מנהגים) |
(←מנהגים) |
||
שורה 47: | שורה 47: | ||
בסידור אדמו"ר הזקן עם ציונים מקורות והערות{{הערה|עמ' קפח.}} כתוב, כי בימי ראש חודש אלול המנהג להקדים אמירת "ברכי נפשי" ואחריו המזמור "לדוד ה' אורי". ובאשר למנהג שאמירת הקדיש שאחר לדוד אורי עולה גם לשיר של יום, וכן במנחה שהקדיש שאחר עלינו עולה גם למזמור "לדוד אורי", כותב על כך סבו של הרבי הרב [[אברהם דוד לבוט]] ב'ספרו שער הכולל'{{הערה|פרק יא ס"ק כט.}}, שלכאורה היה צריך לומר במנחה אחר 'תתקבל', כמו בברכי נפשי ולדוד אורי של תפילת שחרית שהסמיכם לשלפניהם אחר שיר של יום. אמנם כוונתו שהקדיש שצריך לומר אחר שיר של יום יאמרו לאחר ברכי נפשי או לדוד אורי. | בסידור אדמו"ר הזקן עם ציונים מקורות והערות{{הערה|עמ' קפח.}} כתוב, כי בימי ראש חודש אלול המנהג להקדים אמירת "ברכי נפשי" ואחריו המזמור "לדוד ה' אורי". ובאשר למנהג שאמירת הקדיש שאחר לדוד אורי עולה גם לשיר של יום, וכן במנחה שהקדיש שאחר עלינו עולה גם למזמור "לדוד אורי", כותב על כך סבו של הרבי הרב [[אברהם דוד לבוט]] ב'ספרו שער הכולל'{{הערה|פרק יא ס"ק כט.}}, שלכאורה היה צריך לומר במנחה אחר 'תתקבל', כמו בברכי נפשי ולדוד אורי של תפילת שחרית שהסמיכם לשלפניהם אחר שיר של יום. אמנם כוונתו שהקדיש שצריך לומר אחר שיר של יום יאמרו לאחר ברכי נפשי או לדוד אורי. | ||
===סגולת אמירת המזמור=== | |||
בכמה מספרי פנימיות התורה מופיע שאמירת המזמור מראש חודש אלול ועד שמחת תורה, היא סגולה לאריכות ימים ושנים טובות, לביטול המקטרגים הדינים והגזירות, אפילו כאלו שכבר נכתבו על האדם, וכן להצלחה ושמירה{{הערה|רבי שבתאי מרשקוב, סידור האריז"ל סדר כוונת ראש חודש אלול, עבודת הקודש סנסן ליאיר.}}, ויש שכתבו שסגולה זו שייכת גם בשאר ימות השנה, לאומרו בכוונה לאחר תפילה שחרית{{הערה|החיד"א.}}. | |||
{{מזמורי ספר התהלים}} | {{מזמורי ספר התהלים}} |
עריכות