4,800
עריכות
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
תמים של הרבי (שיחה | תרומות) |
||
(11 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:איצ'ה גרינברג.png|שמאל|ממוזער|250px|ר' יצחק מאיר גרינברג (קיצוני מימין) ב[[התוועדות]] ב[[כפר חב"ד]]]] | [[קובץ:איצ'ה גרינברג.png|שמאל|ממוזער|250px|ר' יצחק מאיר גרינברג (קיצוני מימין) ב[[התוועדות]] ב[[כפר חב"ד]]]] | ||
[[קובץ:יצחק מאיר גרינברג.png|שמאל|ממוזער|250px|ר' יצחק מאיר גרינברג (מימין) עם בנו, ר' [[שמואל גרונם גרינברג]] (מרכז) ועם חתנו ר' [[שלמה מיידנצ'יק]]]] | [[קובץ:יצחק מאיר גרינברג.png|שמאל|ממוזער|250px|ר' יצחק מאיר גרינברג (מימין) עם בנו, ר' [[שמואל גרונם גרינברג]] (מרכז) ועם חתנו ר' [[שלמה מיידנצ'יק]]]] | ||
הרב '''יצחק מאיר גרינברג''' ([[תרנ"ב]] - [[י"א בשבט]] [[תשל"ו]]) כיהן כחבר בועד המייסד של [[כפר חב"ד]] ונמנה על מייסדי הכפר. היה בעל החנות הראשונה שקמה בכפר. | |||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשנת [[תרנ"ב]] לאביו ר' נחמן יוסף גרינברג בעיירה יהודית ב[[פולין]]. משפחתו היו [[חסידות גור|חסידי גור]] והוא נקרא על-שם האדמו"ר הראשון והמייסד של [[חסידות גור]] הרב [[יצחק מאיר אלתר]]. | |||
בבחרותו למד ר' יצחק מאיר בישיבה בבריסק שב[[ליטא]]. לאחר מכן נשא לאשה את מרת דבורה לבית דייטש מהעיר דרויע שב[[ברית המועצות]] (אז פולין, כיום בלארוס) וקבע את מגוריו בעיר פוזנא שבפולין, שם נולדו לו בנותיו | בבחרותו למד ר' יצחק מאיר בישיבה בבריסק שב[[ליטא]]. לאחר מכן נשא לאשה את מרת דבורה לבית דייטש מהעיר דרויע שב[[ברית המועצות]] (אז פולין, כיום בלארוס) וקבע את מגוריו בעיר פוזנא שבפולין, שם נולדו לו בנותיו. לאחר מספר שנים היגר ר' יצחק מאיר עם משפחתו לעיר פנזה שבברית המועצות שם נולד לו בנו ר' [[שמואל גרונם גרינברג]], במהלך הזמן הזה נהג להחביא בביתו תוך כדי סכנה עצומה תלמידי ישיבה שנרדפו על-ידי השלטונות בעקבות יהדותם והיה מכניס אורחים גדול{{הערה|ראה בית משיח גיליון מספר 351 עמוד 78}}. כשפרצה [[מלחמת העולם השנייה]] ויהודים רבים ברחו משטחי האש לרוסיה קבל אותם ר' יצחק מאיר וביתו היה פתוח לכל הפליטים שהגיעו לעיר פנזה. | ||
לאחר שמלחמת העולם השנייה נגמרה ברח ר' יצחק מאיר עם משפחתו חזרה ל[[פולין]] דרך [[לבוב]] ומשם נדד ברחבי אירופה, כשהגיעו לעיר זלצבורג באוסטריה פגשו שם [[חסידי חב"ד]], ור' יצחק מאיר נקשר אליהם והפך לחסיד חב"ד ביחד עם משפחתו, באותו זמן בזלצבורג היה ריכוז של מספר רב של משפחות חב"דיות להם לא היה סידור לתפילה, בעקבות כך שלח [[אדמו"ר הריי"צ]] סידורים לחסידים ששהו במחנה ובכללם לר' יצחק מאיר גרינברג, היחיד במחנה | לאחר שמלחמת העולם השנייה נגמרה ברח ר' יצחק מאיר עם משפחתו חזרה ל[[פולין]] דרך [[לבוב]] ומשם נדד ברחבי אירופה, כשהגיעו לעיר זלצבורג באוסטריה פגשו שם [[חסידי חב"ד]], ור' יצחק מאיר נקשר אליהם והפך לחסיד חב"ד ביחד עם משפחתו, באותו זמן בזלצבורג היה ריכוז של מספר רב של משפחות חב"דיות להם לא היה סידור לתפילה, בעקבות כך שלח [[אדמו"ר הריי"צ]] סידורים לחסידים ששהו במחנה ובכללם לר' יצחק מאיר גרינברג, היחיד במחנה בזלצבורג לו היה עוד קודם לכן סידור היה החסיד ר' [[געצל רובשקין]] שמאוד הצטער על-כך שלא זכה לקבל סידור מ[[אדמו"ר הריי"צ]], מיד כששמע על-כך ר' יצחק מאיר הוא נתן לו את הסידור שקבל מאדמו"ר הריי"צ.. כמו כן גם בעיר זלצבורג היה מכניס אורחים גדול והיה לו חדר מיוחד שיוער לגברים וחדר אחר שיועד עבור נשים. | ||
לאחר שהותו בזלצבורג המשיך עם החסידים לצרפת לעיירה [[ברינואה]], שם למד בנו ר' שמואל גרונם ב[[תומכי תמימים ברינואה]], ובתו מרת רוזה השתדכה עם חתנו לעתיד ר' [[שלמה מיידנצ'יק]]. לאחר מכן במכתב ששלח [[אדמו"ר הריי"צ]] לעסקני חב"ד ב[[ברינואה]] נכלל ר' יצחק מאיר גרינברג בקבוצת העולים לארץ ישראל. | לאחר שהותו בזלצבורג המשיך עם החסידים לצרפת לעיירה [[ברינואה]], שם למד בנו ר' שמואל גרונם ב[[תומכי תמימים ברינואה]], ובתו מרת רוזה השתדכה עם חתנו לעתיד ר' [[שלמה מיידנצ'יק]]. לאחר מכן במכתב ששלח [[אדמו"ר הריי"צ]] לעסקני חב"ד ב[[ברינואה]] נכלל ר' יצחק מאיר גרינברג בקבוצת העולים לארץ ישראל. | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
*בתו מרת רוזה אשת ר' [[שלמה מיידנצ'יק]]. | *בתו מרת רוזה אשת ר' [[שלמה מיידנצ'יק]]. | ||
*בתו מרת ריבה. | *בתו מרת ריבה. | ||
{{הערות שוליים}} | |||
{{מיון רגיל:גרינברג, יצחק מאיר}} | {{מיון רגיל:גרינברג, יצחק מאיר}} |
עריכות