37,388
עריכות
אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (קידוד קישורים) |
||
שורה 2: | שורה 2: | ||
'''תנועת ההשכלה''' (מכונה גם באופן ספציפי '''תנועת ההשכלה היהודית''', להבדיל מתנועה אירופאית כללית דומה) היא זרם כללי שנוצר בין חוגים יהודיים ב[[ברלין]] בתקופת [[אדמו"ר הזקן]], והתפשט מ[[גרמניה]] למזרח אירופה ולאימפריה הרוסית בתקופת [[אדמו"ר הצמח צדק]]. יהודים שהשתייכו לזרם כונו '''משכילים'''. | '''תנועת ההשכלה''' (מכונה גם באופן ספציפי '''תנועת ההשכלה היהודית''', להבדיל מתנועה אירופאית כללית דומה) היא זרם כללי שנוצר בין חוגים יהודיים ב[[ברלין]] בתקופת [[אדמו"ר הזקן]], והתפשט מ[[גרמניה]] למזרח אירופה ולאימפריה הרוסית בתקופת [[אדמו"ר הצמח צדק]]. יהודים שהשתייכו לזרם כונו '''משכילים'''. | ||
מטרתה של תנועת ההשכלה הייתה לשנות את פני היהדות המסורתית ולהשתלב בתרבות האירופאית, וזאת בכמה פנים - על ידי שינויים בהנהגת הקהילות היהודיות, מעמד הרבנים, שינויים בחינוך ולימוד [[חכמות חיצוניות]], שינויים בהלכה - מקולות ועד עקירתה לגמרי, והפצת התרבות החילונית בין היהודים, תחת הסיסמה של "יהודי בביתך, אדם בצאתך"{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/12/17/192.htm?q= | מטרתה של תנועת ההשכלה הייתה לשנות את פני היהדות המסורתית ולהשתלב בתרבות האירופאית, וזאת בכמה פנים - על ידי שינויים בהנהגת הקהילות היהודיות, מעמד הרבנים, שינויים בחינוך ולימוד [[חכמות חיצוניות]], שינויים בהלכה - מקולות ועד עקירתה לגמרי, והפצת התרבות החילונית בין היהודים, תחת הסיסמה של "יהודי בביתך, אדם בצאתך"{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/12/17/192.htm?q=משכילים תורת מנחם], [[תשי"ד]], חלק ג', עמ' 192.}}. | ||
בגרמניה נחלה התנועה הצלחה רבה יותר{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/12/17/190.htm?q= | בגרמניה נחלה התנועה הצלחה רבה יותר{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/12/17/190.htm?q=משכילים תורת מנחם], [[תשי"ד]], חלק ג', עמ' 190.}}, אך ב[[רוסיה]] היו היהודים חזקים יותר בשמירת התורה והמצוות, ומגמותיהם של המשכילים נתקלו בחומה בצורה. במיוחד הייתה מלאכתם קשה במקומות שבהם הייתה השפעה חזקה ל[[תנועת החסידות]], ואדמו"רי החסידות עמדו בראש הנהגת הכלל. מסיבה זו, לחמו המשכילים בעוז נגד החסידות, ובפרט [[חסידות חב"ד]]. במלחמה זו נקטו בכל האמצעים, כולל מלשינויות שהובילו לגזירות חמורות על היהדות בכלל והחסידות בפרט. | ||
[[רבותינו נשיאנו]] נאלצו להקדיש מאמצים רבים כדי להדוף את התפשטות תנועת ההשכלה ברוסיה, ולסכל את מזימותיה נגד תנועת החסידות. | [[רבותינו נשיאנו]] נאלצו להקדיש מאמצים רבים כדי להדוף את התפשטות תנועת ההשכלה ברוסיה, ולסכל את מזימותיה נגד תנועת החסידות. | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
==תנועת ההשכלה בראשית ימיה== | ==תנועת ההשכלה בראשית ימיה== | ||
{{ציטוט צף|כוכב רב הופיע בשמי אשכנז, הוא משה מדעסוי [מנדלסון] ימח-שמו-וזכרו, איש תורני המלך אשכולות מרירות למו, וילש בצק בלולה כפירה ותורה . . ובזמן קצר הנה מדינת אשכנז הורעלה כי הממה מנדלסון וחבריו, וכלפיד אש בעמיר כן אכלו ברבני אשכנז על ימין ועל שמאל . . וירץ גולגלת ישראל וירטש עוללי יעקב, ויבקע אלופי היהודים וישימם בכיור אש להב המדעי.|ספר התולדות אדמו"ר הריי"צ, חלק ג', עמוד 290}} | {{ציטוט צף|כוכב רב הופיע בשמי אשכנז, הוא משה מדעסוי [מנדלסון] ימח-שמו-וזכרו, איש תורני המלך אשכולות מרירות למו, וילש בצק בלולה כפירה ותורה . . ובזמן קצר הנה מדינת אשכנז הורעלה כי הממה מנדלסון וחבריו, וכלפיד אש בעמיר כן אכלו ברבני אשכנז על ימין ועל שמאל . . וירץ גולגלת ישראל וירטש עוללי יעקב, ויבקע אלופי היהודים וישימם בכיור אש להב המדעי.|ספר התולדות אדמו"ר הריי"צ, חלק ג', עמוד 290}} | ||
תנועת ההשכלה החלה ב[[ברלין]] בשנות ה'[[תק"ל]]. מראשוני המשכילים והבולטים שבהם היה [[משה מנדלסון]], שתירגם את התנ"ך לגרמנית באופן המחלל את קדושת התורה. | תנועת ההשכלה החלה ב[[ברלין]] בשנות ה'[[תק"ל]]. מראשוני המשכילים והבולטים שבהם היה [[משה מנדלסון]], שתירגם את התנ"ך לגרמנית באופן המחלל את קדושת התורה. | ||
[[הבעל שם טוב]] ניבא לתלמידיו שנים קודם לכן על כך, בשנת [[תק"ג]], וסיפר להם שב[[גרמניה]] ישנו [[סופר סת"ם]] בשם ר' מנחם, תלמיד חכם וירא שמים, אך מזלזל ב[[תורת הקבלה]] וב[[ספר הזוהר]], ובדרך זו מחנך את בנו משה. האב ר' מנחם נפטר כאשר בנו משה היה בן 12, והוא התחיל ללמוד בנוסף לתורה הרבה [[חכמות חיצוניות|מדעים]], "וה[[ס"מ]] מפטם אותו ומצליח בידו, כי בו בחר להסית את ישראל בדעות כוזבות, ויעשה קרחה בישראל להעמיד כופרים בה' ובתורתו, וכל אשר יאחז דרכו על פי דרכנו, ינצל ממנו ומתלמידיו ותלמידי תלמידיו". לאור זאת, כאשר החלה תנועת ההשכלה, החלו החסידים להילחם בה בתוקף - הם אסרו על קריאת התנ"ך עם תרגומו של מנדלסון, ואף הוסיפו ונמנעו לחלוטין מלימוד [[דקדוק]], כסייג להתקרבות להשכלה{{הערה|שם=דברי|1=[https://docs.google.com/viewerng/viewer?url=https://w3.chabad.org/media/pdf/899/WqPJ8993112.pdf רשימת דברי ימי אדמו"ר הזקן] רשימת אדמו"ר הריי"צ (דברי ימי חיי רבינו הזקן)].}}. | [[הבעל שם טוב]] ניבא לתלמידיו שנים קודם לכן על כך, בשנת [[תק"ג]], וסיפר להם שב[[גרמניה]] ישנו [[סופר סת"ם]] בשם ר' מנחם, תלמיד חכם וירא שמים, אך מזלזל ב[[תורת הקבלה]] וב[[ספר הזוהר]], ובדרך זו מחנך את בנו משה. האב ר' מנחם נפטר כאשר בנו משה היה בן 12, והוא התחיל ללמוד בנוסף לתורה הרבה [[חכמות חיצוניות|מדעים]], "וה[[ס"מ]] מפטם אותו ומצליח בידו, כי בו בחר להסית את ישראל בדעות כוזבות, ויעשה קרחה בישראל להעמיד כופרים בה' ובתורתו, וכל אשר יאחז דרכו על פי דרכנו, ינצל ממנו ומתלמידיו ותלמידי תלמידיו". לאור זאת, כאשר החלה תנועת ההשכלה, החלו החסידים להילחם בה בתוקף - הם אסרו על קריאת התנ"ך עם תרגומו של מנדלסון, ואף הוסיפו ונמנעו לחלוטין מלימוד [[דקדוק]], כסייג להתקרבות להשכלה{{הערה|שם=דברי|1=[https://docs.google.com/viewerng/viewer?url=https://w3.chabad.org/media/pdf/899/WqPJ8993112.pdf רשימת דברי ימי אדמו"ר הזקן] רשימת אדמו"ר הריי"צ (דברי ימי חיי רבינו הזקן)].}}. | ||
המשכילים באותו הדור הצליחו לחדור ל[[ | המשכילים באותו הדור הצליחו לחדור ל[[ווילנה]], המרכז התורני הגדול ביותר באותה תקופה, שהיה גם המרכז ל[[התנגדות לחסידות]]. תלמידי החכמים בווילנה, ובראשם [[הגר"א]], ראו בעין יפה את ההשתלמות בלימודים חיצוניים לצד [[לימוד התורה]], ובפרט בלימוד [[דקדוק]] [[לשון הקודש]]. המשכילים ניצלו פירצה זו כדי לחדור לשכבות המרכזיות של תלמידי החכמים, ולהעביר את בניהם לחינוך על פי דרכם, שהוביל צעירים רבים ללימודים זרים ביסודיות בברלין ומשם להשכלה. חלק פעיל בכך נטל [[שמעון ליליינטל]] (שמעון הכופר), שהתחזה ל[[מלמד]] ירא שמים והעביר ילדים רבים לחינוך בדרך ההשכלה. שמעון ניסה למצוא דרך להשפיע גם על הציבור החסידי, ולשם כך עשה מסע ארוך ל[[רוסיה הלבנה]] ואף נפגש עם [[אדמו"ר הזקן]], אך התייאש כשנוכח לראות את גודל אמונתם של החסידים והתקשרותם לרבי{{הערה|שם=דברי}}. | ||
==תקופת אדמו"ר הצמח צדק== | ==תקופת אדמו"ר הצמח צדק== | ||
שורה 52: | שורה 52: | ||
בשנת [[תרנ"ז]] החל [[אדמו"ר הרש"ב]] בפעילות נגד בתי הספר של חברת מפיצי השכלה. הוא נסע במיוחד ל[[פטרבורג]], שם נפגש עם הברון נפתלי הירץ גינזבורג שעמד בראש החברה, והתחנן לפניו שימנע מלתמוך בהקמת בתי ספר שפוגעים בחינוך היהודי. במיוחד התחנן הרבי הרש"ב שהחברה תימנע מהקמת בית ספר כזה בעיירה ליובאוויטש, וכפי שסיפר על כך הרבי לימים{{הערה|שיחת שמחת תורה תרס"ט - זכרון לבני ישראל ע' יט. וכן במכתבו מקיץ תרנ"ז (אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"א, אגרת עג): "וביחוד עוררתי בדבר בנין בית הספר בעירי".}}: "התחננתי אצלו תן לי יבנה, לכל הפחות שבעיר ליבאוויטש לא יבנו בית ספר, ולא שם לב לבקשתי". כמו כן כתב אליו מכתבים בנושא, ללא הועיל{{הערה|אגרות קודש שם אגרת עב ועג.}}. | בשנת [[תרנ"ז]] החל [[אדמו"ר הרש"ב]] בפעילות נגד בתי הספר של חברת מפיצי השכלה. הוא נסע במיוחד ל[[פטרבורג]], שם נפגש עם הברון נפתלי הירץ גינזבורג שעמד בראש החברה, והתחנן לפניו שימנע מלתמוך בהקמת בתי ספר שפוגעים בחינוך היהודי. במיוחד התחנן הרבי הרש"ב שהחברה תימנע מהקמת בית ספר כזה בעיירה ליובאוויטש, וכפי שסיפר על כך הרבי לימים{{הערה|שיחת שמחת תורה תרס"ט - זכרון לבני ישראל ע' יט. וכן במכתבו מקיץ תרנ"ז (אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"א, אגרת עג): "וביחוד עוררתי בדבר בנין בית הספר בעירי".}}: "התחננתי אצלו תן לי יבנה, לכל הפחות שבעיר ליבאוויטש לא יבנו בית ספר, ולא שם לב לבקשתי". כמו כן כתב אליו מכתבים בנושא, ללא הועיל{{הערה|אגרות קודש שם אגרת עב ועג.}}. | ||
המשכילים, שהבינו את גודל הפגיעה במאבק על החינוך היהודי המסורתי בפתיחת בית הספר בליובאוויטש דוקא, פעלו לייסד דוקא שם{{הערה|1=כמה ממכתביהם בנושא נלקטו בתולדות חב"ד ברוסיה הצארית, [https://chabadlibrary.org/books/arum/chabad-russia-czarit/7/3.htm#_ftnref767 חיזוק היהדות ברוסיה].}}. בית הספר בליובאוויטש נוסד בחורף [[תרנ"ט]], בהשקעה תקציבית גדולה מצד החברה{{הערה|שם=תרס|אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"ג, אגרת תרס*.}}, בדירה שכורה, ובשנת [[תר"ס]] בנו עבורו בנין מיוחד{{הערה| | המשכילים, שהבינו את גודל הפגיעה במאבק על החינוך היהודי המסורתי בפתיחת בית הספר בליובאוויטש דוקא, פעלו לייסד דוקא שם{{הערה|1=כמה ממכתביהם בנושא נלקטו בתולדות חב"ד ברוסיה הצארית, [https://chabadlibrary.org/books/arum/chabad-russia-czarit/7/3.htm#_ftnref767 חיזוק היהדות ברוסיה].}}. בית הספר בליובאוויטש נוסד בחורף [[תרנ"ט]], בהשקעה תקציבית גדולה מצד החברה{{הערה|שם=תרס|אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"ג, אגרת תרס*.}}, בדירה שכורה, ובשנת [[תר"ס]] בנו עבורו בנין מיוחד{{הערה|אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"ג, אגרת תשיד.}}. תלמידי בית הספר הזה היו הגרעין שממנו צמחה קבוצת "פועלי ציון" בליובאוויטש, שערכו התפרעויות בחצר הרבי ובישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש|תומכי תמימים]], בשנת [[תרס"ו]]. | ||
בחודש [[אדר שני]] [[תר"ס]] נודע שחברת מפיצי השכלה השיגה תקציב של מיליון פרנק מחברת [[יק"א]] ב[[פריז]], שנוסדה כדי להיטיב את מצבם החומרי של יהודים באיזורי מצוקה. הרבי הרש"ב פתח במאבק כדי לבטל את התקציב{{הערה|שם=תרס}}. | בחודש [[אדר שני]] [[תר"ס]] נודע שחברת מפיצי השכלה השיגה תקציב של מיליון פרנק מחברת [[יק"א]] ב[[פריז]], שנוסדה כדי להיטיב את מצבם החומרי של יהודים באיזורי מצוקה. הרבי הרש"ב פתח במאבק כדי לבטל את התקציב{{הערה|שם=תרס}}. |