27,062
עריכות
(יצירת דף עם התוכן "{{בעבודה|}} {{חלונית | ניקוד = כן | כותרת =תהילים ק"ל {{ש}} שִׁיר הַמַּעֲלוֹת: מִמַּעֲמַקִּים קְ...") |
מ (החלפת טקסט – "{{הערות שוליים|}}" ב־"{{הערות שוליים}}") |
||
(22 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{חלונית | {{חלונית | ||
| ניקוד = כן | | ניקוד = כן | ||
| כותרת =תהילים ק"ל {{ש}} שִׁיר הַמַּעֲלוֹת: מִמַּעֲמַקִּים קְרָאתִיךָ ה' | | כותרת =תהילים ק"ל {{ש}} שִׁיר הַמַּעֲלוֹת: מִמַּעֲמַקִּים קְרָאתִיךָ ה' | ||
| רוחב = 20% | | רוחב = 20% | ||
| תוכן = '''א''' | | תוכן = '''א:''' שִׁיר הַמַּעֲלוֹת מִמַּעֲמַקִּים קְרָאתִיךָ יְהוָֽה:{{ש}} | ||
'''ב''' | '''ב:''' אֲדֹנָי, שִׁמְעָה בְקוֹלִי: תִּהְיֶינָה אָזְנֶיךָ, קַשֻּׁבוֹת - לְקוֹל, תַּחֲנוּנָי. | ||
'''ג''' | |||
'''ד''' | '''ג:''' אִם עֲוֹנוֹת תִּשְׁמָר יָהּ - אֲדֹנָי, מִי יַעֲמֹד. | ||
'''ה''' | |||
'''ו''' | '''ד:''' כִּי-עִמְּךָ הַסְּלִיחָה - לְמַעַן, תִּוָּרֵא. | ||
'''ז''' | |||
'''ח''' | '''ה:''' קִוִּיתִי ה', קִוְּתָה נַפְשִׁי; וְלִדְבָרוֹ הוֹחָלְתִּי. | ||
'''ו:''' נַפְשִׁי לַאדֹנָי מִשֹּׁמְרִים לַבֹּקֶר, שֹׁמְרִים לַבֹּקֶר. | |||
'''ז:''' יַחֵל יִשְׂרָאֵל, אֶל ה': כִּי עִם ה' הַחֶסֶד; וְהַרְבֵּה עִמּוֹ פְדוּת. | |||
'''ח:''' וְהוּא, יִפְדֶּה אֶת-יִשְׂרָאֵל - מִכֹּל, עֲוֹנֹתָיו. | |||
}} | }} | ||
'''תהלים ק"ל''' הוא המזמור ה-[[ | '''תהלים ק"ל''' הוא המזמור ה-[[גימטריה|130]] ב[[ספר התהלים]]. והוא [[תפילה]] על אריכות ה[[גלות]]{{הערה|פתיח ה[[אדמו"ר הריי"צ]] למזמור, ב[[תהלים אוהל יוסף יצחק]]}}, ועל סליחת [[עבירות]]. | ||
==סיווג== | |||
מזמור זה, הוא אחד מ[[חמש עשרה]] מזמורי "שיר המעלות" ([[תהלים ק"כ|ק"כ]] - [[תהלים קל"ד|קל"ד]]) אותם אמר [[דוד המלך]], בשביל להעלות בחזרה את מי התהום, שירדו [[חמש עשרה]] [[אלף]] אמות, במהלך חפירתו את יסודות [[בית המקדש]]. | |||
==תכנו== | ==תכנו== | ||
במזמור, המשורר מבקש [[רחמים]] מה' שיסלח לו, מפני היותו מקווה לה'. | |||
==אמירתו== | ==אמירתו== | ||
שורה 24: | שורה 33: | ||
==ביאורי חסידות== | ==ביאורי חסידות== | ||
===מִמַּעֲמַקִּים קְרָאתִיךָ ה'=== | |||
ישנם שני דעות בזהר: לדעת ר' יצחק התשובה היא, מעמקי הלב של היהודי. ולדעת ר' אבא את הרצון למלוכה בעולמות, שב[[עשרת ימי תשובה]] ממשיכים את רצון ה' למלוכה לאחר שמתעלם בליל [[ראש השנה]] - [[בנין המלכות]]. | |||
"ממעמקים" - לשון רבים. ומזה משמע שיש לצעוק לה' משני עומקי הלב, ולהמשיך משני בחינות עומק שלמעלה, עומק לפנים מעומק: | |||
השני עומקים: העומק הראשון שממשיכים, הוא בחינת ה[[רצון]] הקדום (מחשבה קדומה ד[[אדם קדמון]]) ואותו ממשיכים על ידי העומק והצעקה בקולא דלא אשתמע - קול הבא מפנימיות הלב, שאינו בא בצעקה, אך יש לו התלבשות מסוימת באותיות. | |||
העומק השני שממשיכים, הוא ה[[רצון]] המוחלט שב[[עצמות אין סוף]], שהוא החליט שעל ידי ה[[אתערותא דלתתא]] - עבודת התחתון של בני ישראל, ימשיכו את העומק העליון והרצון למלוכה. ואותו בני ישראל ממשיכים על ידי עומק צעקת ופנימיות הלב, שהוא צעקה שלמעלה מהתלבשות באותיות ה[[דיבור]]{{הערה|1=[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31670&st=&pgnum=20 מאמר ד"ה שיר למעלות תש"ג]}}. | |||
===כִּי עִמְּךָ הַסְּלִיחָה=== | |||
בחסידות{{הערה|1=מאמר [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31685&st=&pgnum=294 ד"ה כי עמך הסליחה תש"ט]}} מבואר ש"כי עמך הסליחה" דוקא עמך - עם ה', כי [[מלך]] בשר ודם לא תמיד יכול לסלוח מפני היותו מוגבל בשרים יועצים וממלכתו; אך ה' אין מי שמונע ממנו לסלוח. | |||
===לְמַעַן תִּוָּרֵא=== | |||
בחסידות{{הערה|שם}} מבואר שהיות ה' סולח, הוא סיבה ל[[יראה]] ולא ל[[אהבה]], ומובא [[משל]] מ[[האדמו"ר הזקן]], לבעל חוב שאינו מצליח לשלם את חובו, שאם מלווהו הוא אדם קשה וידרוש ממנו לשלם הכל לאלתר - הוא לא יתייאש ולא יצליח לשלם אפילו קצת; אבל אם המלווה הוא סלחן ויציע לו תשלומים נוחים יצליח לשלם הכל. כך היהודי הוא בירידת נשמתו ל[[עולם הזה]] נעשה בעל חוב לקיים תורה ומצוות, ואם ה' סולח לו בימי התשובה, אז הוא מגיע ליראה ב[[ראש השנה]] ו[[יום כיפור]]. | |||
{{הערות שוליים | {{מזמורי ספר התהלים}} | ||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:תהלים|ק]] |