37,390
עריכות
שלום עליכם (שיחה | תרומות) מ (שלום עליכם העביר את הדף משתמש:חלוקת קונטרסים/הקהל לשם הקהל: לבקשתו) |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 31: | שורה 31: | ||
==הקהל בימינו== | ==הקהל בימינו== | ||
מצות הקהל מיוחדת מכל שאר המצוות, משום שבכל המצוות שבתורה יש לקיימם בזמן ומקום מסויימים, ומצות הקהל מתייחדת בכך, שלמרות שכבר נחרב [[בית המקדש]] ביכולתנו גם עתה לקיים את מצוה זו - כי תוכנה של המצוה היא חיזוק דת האמת - ליראה את השם, שזה ענין נצחי וניתנת לנו אפשרות לקיים את המצוה גם כאשר הפרטים הטכניים אינם בשלימותם{{הערה|כמו ש[[בית המקדש]] עדין לא ירד בירושלים, וכן שאין אנו נמצאים במוצאי יום טוב הראשון של חג הסוכות וכן הלאה.}}. | |||
מצות הקהל מיוחדת מכל שאר המצוות, משום שבכל המצוות שבתורה יש לקיימם בזמן ומקום מסויימים, ומצות הקהל מתייחדת בכך, שלמרות שכבר נחרב [[בית המקדש]] ביכולתנו גם עתה לקיים את מצוה זו - כי תוכנה של המצוה היא חיזוק דת האמת - ליראה את השם, שזה ענין נצחי וניתנת לנו אפשרות לקיים את המצוה גם כאשר הפרטים הטכניים אינם בשלימותם{{הערה|כמו ש[[בית המקדש]] עדין לא ירד בירושלים, וכן שאין אנו נמצאים במוצאי יום טוב הראשון של חג הסוכות וכן הלאה}}. | |||
במשך כל הדורות בהם לא התאפשר קיום המצווה כתקנה, היו מגדולי ישראל שלקראת שנה זו עוררו לקיים "זכר להקהל" באופנים שונים. | במשך כל הדורות בהם לא התאפשר קיום המצווה כתקנה, היו מגדולי ישראל שלקראת שנה זו עוררו לקיים "זכר להקהל" באופנים שונים. | ||
בעשרות [[שיחות]] ו[[אגרות קודש|אגרות]] מבאר הרבי את אופן קיום מצות הקהל בימינו, שאינה רק כ"זכר" ודמיון למצוה המקורית אלא זהה ממש לציווי בתורה. בביאוריו התורניים על המצווה הרבי מדגיש שמטרת המצוה, שהיא "ליראה את ה'", אינה רק תוצאה מקיום המצווה אלא היא היא עיקר וגוף המצוה; ולאור זאת, כאשר מקיימים בימינו התכנסויות בסימן "הקהל" המחזקות את יראת ה', הרי זה נחשב לקיום מצות הקהל ממש - שיראת ה' היא מהותה ונקודתה העיקרית. יותר מכך - היות שאנו מצווים "ליראה את ה' כל הימים", על כן פעולתה של מצות הקהל שייכת במשך "כל הימים", אף בימים שאינם שנת הקהל, ואינה מסתכמת באירוע חד פעמי במוצאי השנה השביעית בבית המקדש. | בעשרות [[שיחות]] ו[[אגרות קודש|אגרות]] מבאר הרבי את אופן קיום מצות הקהל בימינו, שאינה רק כ"זכר" ודמיון למצוה המקורית אלא זהה ממש לציווי בתורה. בביאוריו התורניים על המצווה הרבי מדגיש שמטרת המצוה, שהיא "ליראה את ה'", אינה רק תוצאה מקיום המצווה אלא היא היא עיקר וגוף המצוה; ולאור זאת, כאשר מקיימים בימינו התכנסויות בסימן "הקהל" המחזקות את יראת ה', הרי זה נחשב לקיום מצות הקהל ממש - שיראת ה' היא מהותה ונקודתה העיקרית. יותר מכך - היות שאנו מצווים "ליראה את ה' כל הימים", על כן פעולתה של מצות הקהל שייכת במשך "כל הימים", אף בימים שאינם שנת הקהל, ואינה מסתכמת באירוע חד פעמי במוצאי השנה השביעית בבית המקדש. | ||
כשם שבמעמד הקהל היה על כל עם ישראל להופיע בבית המקדש - כל אחד למרות דרגתו ועבודתו, בין אם הוא חוטב עצים או שואב מים - האנשים והנשים והטף, כך יש לכל יהודי - בלי הבט על דרגתו, מעמדו ומצבו, שייכות מיוחדת להתעורר בשנת הקהל וליראה את השם, שהרי זו מצוה המוטלת על כל אחד ואחד מישראל, ובשנת הקהל, גם כאשר בית המקדש איננו קיים, מקבל הוא כוחות מיוחדים להתעורר בענין זה. | |||
===למעשה בפועל=== | |||
*בשנת הקהל על כל אחד להקהיל את [[מחשבה דיבור ומעשה|שלושת הלבושים]] שלו ולאחדם יחד במחשבה על הקדוש ברוך הוא, כך שבכל יום ממשך ימי השנה כל ה[[חושים#חוש|החושים]] שלו יהיו קשורים עם תוכנה של המצוה ועל ידי כך יגיע ליראה את השם. | |||
*על כל אחד ללמוד תורה ולהתבונן ב[[אחדות השם]] עם ה[[מוחין]] שלו, וכן להשתמש ב[[מידות]] שלו בהוספה מיוחדת שקשורה עם לימוד התורה וקיום המצוות, ולהוסיף בעשיה בפועל ממש מתוך חיות שמתאימה ליהודי שזוכר את [[הקב"ה]] תמיד, באופן של "תמיד כל הימים" ובכך לרכז את כל [[עשר הכוחות|עשר כוחות הנפש]] שניתנו לו, ולנצל כל אחד מהם להתעוררות והתחזקות ביראת השם. | |||
*על כל אחד ואחת להאזין לדברי התורה שנאמרים על ידי המלך ומעוררים לאהבה את השם וליראה אותו - הן ל[[נשיא הדור - המלך|מלך הכללי - נשיא הדור]], והן למלך האישי (שמקבל את הכוחות מהמלך הכללי) - ה[[נשמה]], ולממש את ההתעוררות בפועל ממש, באופן שיהיה ניכר עליו שהוא התעורר כתוצאה מן ההקהל. | |||
==מטה הקהל== | ==מטה הקהל== |