הבדלים בין גרסאות בדף "יצחק פרץ ליפשיץ"
מ (החלפת טקסט – " ." ב־".") תגית: עריכה ממכשיר נייד |
|||
שורה 15: | שורה 15: | ||
לפרנסתו נתמנה לשו"ב. ב[[אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]] מופיעים מספר מכתבים אליו, באחד המכתבים מכנה אותו כ"ק אדמו"ר מהוריי"צ: {{ציטוטון|ותלמידנו הכי נעלה ידידי וו"ח אי"א יצחק שיחי' ליפשיץ}}. | לפרנסתו נתמנה לשו"ב. ב[[אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]] מופיעים מספר מכתבים אליו, באחד המכתבים מכנה אותו כ"ק אדמו"ר מהוריי"צ: {{ציטוטון|ותלמידנו הכי נעלה ידידי וו"ח אי"א יצחק שיחי' ליפשיץ}}. | ||
− | הרב ליפשיץ ייסד [[תלמוד תורה]] בעיר, ו[[אדמו"ר הריי"צ]], הורה לו במכתביו להרחיב את שערי התלמוד תורה. במכתבים רבים שואל אותו הרבי אודות שלום "קרובי משפחתנו יחיו הדרים בחדרה . . יפרוש בשלומם וימסור להם את ברכתי בגשם וברוח". | + | הרב ליפשיץ ייסד [[תלמוד תורה]] בעיר, ו[[אדמו"ר הריי"צ]], הורה לו במכתביו להרחיב את שערי התלמוד תורה. במכתבים רבים שואל אותו הרבי אודות שלום "קרובי משפחתנו יחיו הדרים בחדרה.. יפרוש בשלומם וימסור להם את ברכתי בגשם וברוח". |
כמו-כן קיבל מ[[הרבי]] עידודים והוראות בקשר לעבודת הק' שלו בחדרה. | כמו-כן קיבל מ[[הרבי]] עידודים והוראות בקשר לעבודת הק' שלו בחדרה. |
גרסה מ־04:16, 13 במרץ 2014
הרב יצחק פרץ ליפשיץ נולד בי"א באייר תרס"ז בעיירה קוטין שבפולין, לאביו הרב צבי-מנשה, מחשובי חסידי סוכטשוב. בגיל שלוש שנים נתייתם מאביו והתחנך אצל דודו.
למד בישיבת "עמק ההלכה" אצל הגאון המפורסם רבי נתן שפיגלגלאס הי"ד ונתחבב על גדולי התורה וההוראה.
תוכן עניינים
תלמיד בתורת אמת
בשנת תרפ"ה, כשהיה בגיל 17 עלה לבדו לארץ הקודש, וראשי ישיבת תורת אמת הזמינוהו לבוא וללמוד בישיבה, שם השתלם בתורה וחסידות.
הרב שלמה זלמן הבלין בחר בו לחתן לבתו, והמשפיע הרב אלתר שמחוביץ, קירבו והדריכו לתורה ועבודה פנימית. כמו-כן קנה אז תורה וחסידות מפי זקני חב"ד בירושלים. הוא היה בין אלא שליוו את אדמו"ר הריי"צ בכל מסעותיו ברחבי ארץ הקודש, בשנת תרפ"ט.
בחדרה
בברכתו של אדמו"ר הריי"צ השתקע בחדרה, שם היו לו הוראות מהרבי הריי"צ, כמו להחזיר את קרובת הרבי שגרה שם לדרך היהדות.
לפרנסתו נתמנה לשו"ב. באגרות קודש אדמו"ר הריי"צ מופיעים מספר מכתבים אליו, באחד המכתבים מכנה אותו כ"ק אדמו"ר מהוריי"צ: "ותלמידנו הכי נעלה ידידי וו"ח אי"א יצחק שיחי' ליפשיץ".
הרב ליפשיץ ייסד תלמוד תורה בעיר, ואדמו"ר הריי"צ, הורה לו במכתביו להרחיב את שערי התלמוד תורה. במכתבים רבים שואל אותו הרבי אודות שלום "קרובי משפחתנו יחיו הדרים בחדרה.. יפרוש בשלומם וימסור להם את ברכתי בגשם וברוח".
כמו-כן קיבל מהרבי עידודים והוראות בקשר לעבודת הק' שלו בחדרה.
בירושלים
בשנת תשמ"ב עבר להתגורר בשיכון חב"ד ירושלים, שם ישב ולמד תורה. ברוב שעות היממה עסק בעיון התורה והיה מוסר שיעורי תורב לרבים בקביעות בבית-כנסת חב"ד בשיכון.
פטירתו
בה' בחשוון תשנ"ז נהרג בתאונת דרכים סמוך לביתו בשכונת אונסדורף בירושלים, בדרכו לשיעורו הקבוע בבית-הכנסת בשיכון חב"ד.
נטמן בחלקת חב"ד בהר הזיתים, סמוך לקבר חותנו הרב שלמה זלמן הבלין.
צאצאיו
כמה מצאצאיו גרים כיום בכפר חב"ד, ביניהם ר' בנימין ליפשיץ יו"ר ועד כפר חב"ד.